C 80/8
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.2.18.
1.
BEVEZETÉS 1.
Az Európai Bizottság az európai zöld megállapodást kiemelt prioritássá tette, azzal a céllal, hogy az Uniót egy méltányos és virágzó, modern, erőforrás-hatékony és versenyképes gazdasággal rendelkező társadalommá alakítsa át, amelyben 2050-re megszűnik a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás, és a gazdaság növekedése nem erőforrás­ függő.
A Bizottság 2019-ben megerősítette éghajlatvédelmi törekvéseit az európai zöld megállapodásról szóló közleménnyel (1), amelynek célja, hogy 2050-re megszűnjön a nettó üvegházhatásúgáz-kibocsátás.
Annak érdeké­ ben, hogy gazdaságunkat és társadalmunkat rá lehessen állítani a 2050-ig elérendő klímasemlegesség felé vezető, méltányos, zöld és virágzó pályára, a Bizottság javaslatot tett arra is, hogy az 1990-es szintekhez képest 2030-ig legalább 55 %-kal csökkenjen az üvegházhatásúgáz-kibocsátás (2).
Ezek az ambiciózus célok az európai klímaren­ deletben kerültek lefektetésre (3).
2.
Az „Irány az 55 %” jogalkotási javaslatcsomag támogatja e célok elérését (4) és az Uniót 2050-re a klímasemle­ gesség felé vezető pályára állítja.
3.
A klímasemlegességre, az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra, az erőforrás- és az energiahatékonyságra, valamint az energiahatékonyság elsődlegessége elvére, a körforgásos jellegre, a szennyezőanyag-mentességre, vala­ mint a biológiai sokféleség helyreállítására vonatkozó célkitűzések megvalósítása és a zöld átállás elősegítése jelentős erőfeszítéseket és megfelelő támogatást igényel.
Az európai zöld megállapodásól szóló közlemény által kitűzött célok eléréséhez jelentős beruházásokra, köztük a megújuló energiaforrásokba történő beruházásokra lesz szükség.
A Bizottság becslése szerint az újonnan megemelt 2030-as éghajlat-, energia- és közlekedési célok eléréséhez a 2011–2020-as szinthez képest évi 390 milliárd EUR többletberuházásra lesz szükség (5), a korábbi becslés tárgyát képező egyéb környezetvédelmi célkitűzések esetében pedig további évi 130 milliárd EUR-ra (6).
E beruházási kihívás nagysága mind a magánszektor, mind az állami források költséghatékony mobilizálását igényli.
Ez érinteni fogja az összes ágazatot, és így az uniós gazdaság egészét.
4.
A versenypolitikának és különösen az állami támogatási szabályoknak fontos szerepe van abban, hogy az Unió számára lehetővé váljon a zöld megállapodással kapcsolatos szakpolitika céljainak teljesítése és azt támogassák.
Az európai zöld megállapodásról szóló közlemény kifejezetten kimondja, hogy az állami támogatási szabályok felül­ vizsgálatra kerülnek e politikai célkitűzések figyelembevétele, a klímasemlegességre való költséghatékony és méltá­ nyos átállás, és a fosszilis tüzelőanyagok fokozatos megszüntetése elősegítése céljából, ugyanakkor biztosítva az egyenlő versenyfeltételeket a belső piacon.
Ezek az iránymutatások ezt a felülvizsgálatot tükrözik.
5.
Annak megakadályozása céljából, hogy az állami támogatások a belső piaci verseny torzulását okozzák vagy a verseny torzulásával fenyegessenek, és befolyásolják a tagállamok közötti kereskedelmet, az Európai Unió műkö­ déséről szóló szerződés 107. cikkének (1) bekezdése megállapítja az állami támogatások tilalmának elvét.
Bizonyos esetekben azonban az ilyen támogatás a Szerződés 107. cikke (2) és (3) bekezdésének értelmében összeegyeztet­ hetőnek tekinthető a belső piaccal.
6.
A tagállamoknak a Szerződés 108. cikkének (3) bekezdése szerint be kell jelenteniük az állami támogatásokat, azon intézkedések kivételével, amelyek teljesítik a Bizottság által az (EU) 2015/1588 tanácsi rendelet (7) 1. cikke alapján elfogadott csoportmentességi rendeletben meghatározott feltételeket.
7.
Ez az iránymutatás arra vonatkozó útmutatást fektet le, hogy a Bizottság miként fogja értékelni a Szerződés 107. cikke (3) bekezdésének c) pontja értelmében bejelentési kötelezettség alá tartozó környezetvédelmi – ideértve az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásai elleni védelemmel kapcsolatos – és energetikai támogatások összeegyeztethe­ tőségét.
Ezen iránymutatásban a „környezetvédelemre ” való minden utalást a környezetvédelemre utalásként kell érteni, beleértve az éghajlatváltozás kedvezőtlen hatásai elleni védelmet is.
(1) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, az Európai Tanácsnak, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizott­ ságnak és a Régiók Bizottságának: Az európai zöld megállapodás, COM(2019) 640 final.
(2) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának: Az EU 2030-ra vonatkozó éghajlatvédelmi törekvésének fokozása – Beruházás a klímasemleges jövőbe az európai polgárok érdekében, COM(2020) 562 final.
(3) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2021/1119 rendelete (2021. június 30.) a klímasemlegesség elérését célzó keret létreho­ zásáról és a 401/2009/EK rendelet, valamint az (EU) 2018/1999 rendelet módosításáról (HL L 243., 2021.7.9., 1. o.).
(4) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – „Irány az 55 %!”: Az EU 2030-ra vonatkozó éghajlat-politikai célkitűzésének megvalósítása a klímasemlegesség elérése érdekében, COM(2021) 550 final.
(5) https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/amendment-renewa ble-energy-directive-2030-climate-target-with-annexes_en.pdf (6) A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának – Az uniós gazdaság a Covid19 után: a gazdasági kormányzásra gyakorolt hatások”, COM(2021) 662 final.
(7) A Tanács (EU) 2015/1588 rendelete (2015. július 13.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 107.
és 108. cikkének a horizontális állami támogatások bizonyos fajtáira történő alkalmazásáról (HL L 248., 2015.9.24., 1. o.).