C 78/42
3.5.5.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.2.18.
Az „utánzat” aromák terén 1.
A szeszes italok nevei (mind a kategóriák, mind a földrajzi jelzések) kizárólag a következő esetekben használatosak: a) az adott kategória vagy FJ követelményeinek megfelelő szeszes ital leírása, megjelenítése és jelölése; vagy b) összetett kifejezés, utalás, összetevőlista, keverék vagy elegy a vonatkozó rendelkezésekkel összhangban. 2.
Kivétel: Egy szeszesital-kategória előírt nevét (nem egy FJ nevét) használták: a) egy aroma, vagy b) az ezen aromával ízesített italtól eltérő élelmiszer, meghatározásához, még ha azok nem is felelnek meg az utalásokra vonatkozó rendelkezéseknek, feltéve, hogy ezen előírt neveket az „ízű” vagy más hasonló kifejezés egészíti ki.
3.5.6.
Földrajzi jelzésekre való utalások Azon ajánlás mellett, miszerint nem szabad „hasonló” összetevőket használni (kivéve más szeszes italok esetén, az utalásokra vonatkozó rendelkezéseknek megfelelve), a földrajzi jelzéssel ellátott szeszes italra való utalásnak meg kell felelnie annak a feltételnek is, hogy az íz felismerhető és elsősorban a földrajzi jelzésnek tulajdonítható.
Ez utóbbi követelmény különösen nehézkessé teszi az ellenőrzéseket, mivel már most is meglehetősen nehéz ellenőrizni az autentikus whisky vagy kajszipárlat jelenlétét olyan élelmiszerekben, mint a sütemény, csokoládé vagy joghurt, ám az analitikai és érzékszervi ellenőrzés még ennél is nehezebb, ha például a whisky Scotch Whisky vagy a kajszipárlat Kecskeméti barackpálinka.
Ajánlott az ellenőrzéseket a helyszíni ellenőrzések során a gyártóüzemekben található dokumentációra összpontosítani: az élelmiszerek, például tészta, csokoládé stb. előállítója (a fenti példákban) felkérhető a földrajzi jelzéssel ellátott szeszes italok szállítójának azonosítására és a nyugták és dokumentumok bemutatására.
Előfordulhat, hogy a termék eredetiségére vonatkozó szállítói külön megállapodás is létezik.
Az ilyen dokumentáció megléte hozzájárulhat az eredetiség igazolásához.
A szállítói dokumentáció hiánya azonban nem feltétlenül utal csalásra, de további vizsgálatok elvégzését indokolhatja.
Analitikai vizsgálatok is alkalmazhatók, ha a papíralapú nyomon követhetőség nem nyújt elegendő garanciát és még mindig vannak kétségek.
Esettől függően helyénvaló lehet az izotópos tömegspektroszkópiai elemzés alkalmazása és az izotóp-adatbázisok referenciaként való használata.
#40 – Példák:
A Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Főigazgatóság által 2018-ban szervezett ellenőrzési szemináriumon egy példával illusztrálták, hogy a felhasznált víz izotópértékei útján miként ellenőrizhető, hogy Lengyelországban vagy Svédországban készült-e a vodka, mivel ezek az északi részen eltérőek.
A „Kecskeméti barackpálinka” esetében kajszibarackot használnak, ami az izotópos elemzés során követhető sajátos mintázatot mutathat.
Az ilyen elemzések természetesen bonyolultnak tűnhetnek, de ez csupán lehetséges módszer a termék azonosítására és nem szisztematikus követelmény.
Az illetékes hatóság feladata, hogy meghatározza az alkalmazandó legjobb eszközt.