C 78/42
3.5.5.
HR
Službeni list Europske unije
18.2.2022.
Arome kojima se imitira 1.
Nazivi jakih alkoholnih pića (kategorije i oznake zemljopisnog podrijetla) upotrebljavaju se isključivo: a. za opisivanje, prezentiranje ili označivanje jakog alkoholnog pića koje ispunjava zahtjeve relevantne kategorije ili oznake zemljopisnog podrijetla; ili b. u složenicama, aluzijama, na popisima sastojaka, u mješavinama ili kupažama koji su usklađeni s relevantnim odredbama. 2.
Iznimka: pravnim nazivom kategorije jakih alkoholnih pića (ne nazivom oznake zemljopisnog podrijetla) definirani su: a. aroma; ili b. prehrambeni proizvod koji nije piće aromatizirano tom aromom; čak i ako ne ispunjavaju odredbe za aluzije, pod uvjetom da se takvi pravni nazivi dopune izrazom „aroma” ili ostalim sličnim izrazima.
3.5.6.
Aluzije na oznake zemljopisnog podrijetla Osim preporuke da se ne bi trebali upotrebljavati „usporedivi” sastojci (osim za druga jaka alkoholna pića u skladu s odredbama o aluzijama), svaka aluzija na jako alkoholno piće s oznakom zemljopisnog podrijetla trebala bi ispunjavati i zahtjev da je okus prepoznatljiv i da se može pripisati prvenstveno toj oznaci zemljopisnog podrijetla.
Potonji zahtjev posebno otežava provjere uzme li se u obzir da je provjera prisutnosti autentičnog whiskyja ili rakije od marelica u prehrambenim proizvodima kao što su kolač, čokolada ili jogurt sama po sebi iznimno zahtjevna, ali još su zahtjevnije analitičke i organoleptičke provjere kojima se utvrđuje je li whisky „Scotch Whisky” ili je li rakija od marelice „Kecskeméti barackpálinka”.
Preporučuje se usmjeravanje provjera na dokumentaciju koja je dostupna u proizvodnim pogonima tijekom provjera na licu mjesta: od proizvođača prehrambenih proizvoda kao što su kolač, čokolada itd. (u gornjim primjerima) može se zatražiti da imenuje dobavljača jakih alkoholnih pića s oznakom zemljopisnog podrijetla i da na uvid račune i dokumentaciju.
Postoji mogućnost i da je s dobavljačem sklopljen poseban sporazum o autentičnosti proizvoda.
Takva dokumentacija može pridonijeti dokazivanju autentičnosti.
Međutim, nedostatak dokumentacije dobavljača ne mora nužno ukazivati na prijevaru, ali može biti osnova za dodatne upite.
Ako provjere sljedivosti dokumentacije ne osiguravaju dovoljna jamstva te i dalje postoji sumnja, mogu se provesti analitička ispitivanja.
Ovisno o slučaju, moglo bi biti primjereno primijeniti masenu spektrometriju izotopa i koristiti se bazom podataka izotopa kao referencom.
#40 – Primjeri:
Na seminaru o provjerama koji je 2018. organizirala Glavna uprava za poljoprivredu predstavljen je jedan od načina na koji bi se moglo provjeriti je li votka proizvedena u Poljskoj ili Švedskoj s pomoću vrijednosti izotopa upotrijebljene vode jer se oni razlikuju u sjevernom dijelu.
U rakiji „Kecskeméti barackpálinka” upotrebljavaju se marelice koje mogu imati poseban uzorak koji bi se mogao utvrditi u provedbi analize izotopa.
Jasno je da se takve analize mogu činiti složenima, ali to je samo mogući način za identifikaciju proizvoda, a ne sustavni zahtjev.
Zadaća je nadležnog tijela da utvrdi najbolji alat koji se može upotrebljavati.