8.2.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 67/145 Torsdagen, 10 juni 2021
21.
Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter att ta itu med diskriminering i sina anställningsmetoder och att införa kvoter för att främja inkludering av kvinnor, i synnerhet kvinnor med olika rasmässig och etnisk bakgrund, kvinnor med funktionsnedsättning och hbti+-personer.
22.
Europaparlamentet uppmanar till inrättande av en inkluderande dialog med berörda parter, som privata företag, icke-statliga organisationer, yrkessammanslutningar och yrkesinstitut, statliga institutioner, regionala och lokala myndig­ heter, politiskt ansvariga och företrädare för civilsamhället, för att samordna och åtgärda bristerna i arbetet med att främja kvinnor i STEM-sektorn.
Med tanke på hur oerhört viktigt det är att bekämpa kulturella och sociala stereotyper mot kvinnors kompetens och roller inom STEM-sektorn betonar parlamentet att riktade åtgärder bör vidtas för att främja jämställdhet, såsom lagstiftning eller strategier för jämställdhetsintegrering, ekonomiska incitament eller andra åtgärder för att öka flickors deltagande i utbildning och arbete inom STEM.
Parlamentet efterlyser incitament till företag som främjar kvinnliga förebilder, mentorsprogram och karriärvägar, och att öka synligheten för kvinnor.
Parlamentet erkänner att vissa vd:ar och höga chefer spelar en väsentlig roll i arbetet med att överbrygga den digitala könsklyftan genom att ta fram företagspolicyer för att bekämpa könsstereotyper på det digitala området, lyfta fram förebilder, motivera kvinnor att utforska STEM-studier, stimulera kvinnors omskolning eller kompetensutveckling, använda mentorssystem eller förbättra imagen för IKT-jobb.
Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i högre grad samarbeta med företag inom IKT, digital teknik, telekommunikation och media samt audiovisuella och tekniska företag för att främja en inkluderande och jämställd arbetskultur och arbetsmiljö, bland annat genom åtgärder som informationskampanjer för att främja jämställdhet inom de privata STEM-sektorerna och offentlig-privata partnerskap för att underlätta tillträdet till arbetsmarknaden för nyutexaminerade, genom främjande av lärlingssystem och praktikplatser för flickor och unga kvinnor för att förbättra deras övergång till arbetsmarknaden, genom initiativ som mentorssystem och stipendier för missgynnade flickor, och med offentlig-privata partnerskap mellan utbildningssystem, myndigheter och företag som arbetar med ny teknik som 3D, artificiell intelligens, nanoteknik, robotik och genterapi, och att dela med sig av information och bästa praxis mellan medlemsstaterna i detta syfte.
23.
Europaparlamentet framhåller sambandet mellan könsklyftan och pensionsklyftan.
Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att ta itu med och minska dessa klyftor och att vidta ytterligare åtgärder för att se till att kvinnor får tillräcklig tillgång till utbildning, möjlighet att uppnå ekonomiskt oberoende och karriärmöjligheter.
Den digitala sektorn
24.
Europaparlamentet beklagar att könsklyftan existerar i alla sektorer för digital teknik, men är särskilt bekymrat över könsklyftan inom innovativ teknik som artificiell intelligens och cybersäkerhet, där det globala genomsnittet för kvinnors delaktighet ligger på 12 respektive 20 % (22).
Parlamentet föreslår ökad uppmärksamhet och ökat stöd till glesbygden och landsbygden, där denna situation förvärras.
25.
Europaparlamentet betonar att kvaliteten på de dataset som används är avgörande för att AI-tekniken ska fungera väl och understryker att AI inte får späda på bristande jämställdhet och stereotyper genom att via algoritmer föra vidare analog diskriminering och analoga fördomar till det digitala planet.
Parlamentet anser att AI kan bidra stort till att överbrygga könsdiskrimineringen förutsatt att en lämplig rättslig ram utvecklas och att medvetna och omedvetna fördomar försvinner.
Parlamentet pekar på en av de allvarligaste svagheterna med artificiell intelligens, nämligen risken för vissa typer av fördomar, t.ex. på grund av kön, ålder, funktionsnedsättning, religion, ras eller etniskt ursprung, social bakgrund eller sexuell läggning, till följd av en alltför homogen arbetsstyrka.
Parlamentet noterar att intersektionell diskriminering utestänger kvinnor via ny teknik, till exempel svarta kvinnor som utesluts på grund av fel i ansiktsigenkänningsteknik.
Parlamentet betonar att det behövs heterogena team av utvecklare och tekniker som arbetar tillsammans med viktiga samhällsparter för att förhindra att könsrelaterade och kulturbaserade fördomar oavsiktligt inkluderas i AI-algoritmer, -system och -program.
Parlamentet stöder införandet av kursplaner och aktiviteter som ökar allmänhetens medvetenhet om AI:s samhälleliga, rättsliga och etiska konsekvenser.
Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla tänkbara åtgärder för att undvika sådan partiskhet och säkerställa ett fullständigt skydd av de grundläggande rättigheterna.
Parlamentet betonar att det måste upprättas infrastruktur för mänsklig tillsyn innan AI-teknik tas i bruk inom högrisksektorer, särskilt hälso- och sjukvården, och att jämställdhetsexperter måste involveras i detta arbete.
(22)
Sax, L.J., Kanny, M. A., Jacobs, J. A. et al., ”Understanding the Changing Dynamics of the Gender Gap in Undergraduate Engineering Majors: 1971-2011”, Research in Higher Education, vol.
57, nr 5, 2016; Shade, L. R., ”Missing in action: Gender in Canada’s digital economy agenda”, Signs: Journal of Women in Culture and Society, vol. 39, nr 4, 2014, s. 887-896.