8.2.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 67/139 Torsdagen, 10 juni 2021
högskoleexamen i STEM-ämnen, där endast 36 % är kvinnor, och i den digitala sektorn, där det finns tre gånger fler män än kvinnor.
Betydande könssegregering bland studerande och utexaminerade i STEM-ämnena lägger grunden till framtida könssegregering i arbetslivet på STEM-området.
Mycket få tonårsflickor i EU-länderna (under 3 %) anger att de är intresserade av att arbeta i IKT-branschen när de är 30 (11).
För kvinnor som kommer från svagare socioekonomiska miljöer är det särskilt svårt att ta sig in i STEM-sektorn.
Man kan visserligen konstatera en ökande tendens av flickor som söker sig till STEM-utbildningar, men den totala andelen är fortfarande otillräcklig.
Inställningen till STEM-ämnen skiljer sig inte åt mellan pojkar och flickor på låg- och mellanstadiet, och i många fall är flickorna ofta bättre än pojkarna på STEM- och IKT-relaterade uppgifter (12).
Könsskillnaderna vid högre utbildning i STEM-ämnena kan inte förklaras med skolprestationer, då flickor och pojkar uppvisar jämförbara resultat i naturvetenskap och matematik på högstadiet och gymnasiet.
Flickor tror dock att de kommer att lyckas sämre än pojkar inom STEM-relaterade yrkesbanor, och därför har de mindre tillit till sin egen digitala kompetens.
Sociala normer och förväntningar på könen sett till yrkesval, vilka ofta förstärks genom utbildningarnas innehåll och läroplaner, är två drivkrafter till könssegregering inom högre utbildning.
C. Kvinnor med STEM-examen har ibland svårt att finna sig till rätta med jobb i STEM-sektorn, och jämfört med sina manliga studiekamrater är det mindre sannolikt att de söker STEM-jobb eller stannar kvar på dessa jobb på grund av olika hinder, exempelvis könsstereotyper, mansdominerade arbetsplatser, diskriminering och fördomar, medveten eller omedveten partiskhet, sexuella trakasserier, negativ arbetsmiljö och brist på kvinnliga förebilder och mentorer.
Om könsklyftan minskade inom STEM-utbildningen skulle det kunna minska kompetensklyftan, öka kvinnors sysselsättning och produktivitet och minska den yrkesmässiga segregeringen, något som i slutändan skulle gynna den ekonomiska tillväxten genom både högre produktivitet och större tillgång på arbetskraft.
Att överbrygga könsklyftan i STEM-arbetslivet skulle kunna bidra till att EU:s BNP per capita ökar med 2,2 till 3,0 % 2050 (13).
Att överbrygga könsklyftan i STEM-arbetslivet skulle bidra till jämställdhet och främja kvinnors och flickors mänskliga rättigheter, och det skulle bidra till minskade löne- och pensionsklyftor mellan könen.
D. Enligt en undersökning från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (14) har uppskattningsvis 55 % av kvinnorna i EU utsatts för sexuella trakasserier sedan 15 års ålder, och 14 % av kvinnorna har utsatts för trakasserier på nätet sedan 15 års ålder.
Många kvinnor har drabbats av nya former av trakasserier på nätet under covid-19-perioden, som sexuella trakasserier och mobbning online.
Det finns ett akut behov av åtgärder mot dessa nya former av sexuella trakasserier och mobbning.
Det finns många rapporterade fall av sexuella trakasserier vid inrättningar för STEM-utbildning, inbegripet skolor, universitet och arbetsplatser, vilket ytterligare utestänger kvinnor från denna sektor.
E. Bristen på kvinnor som arbetar med innovativ teknik, till exempel artificiell intelligens, är ett bekymmer eftersom det kan få negativa effekter på utformningen, utvecklingen och tillämpningen av denna teknik och leda till att man reproducerar befintliga diskriminerande beteenden och stereotyper och utvecklar algoritmer med inbyggd könsdiskriminering.
Insatserna för att motverka könsdiskriminering, stereotyper och ojämlikhet inom den digitala sektorn är otillräckliga.
Klyftan mellan könen kvarstår inom alla områden för digital teknik, särskilt när det gäller AI och cybersäkerhet, och därigenom befästs det manliga perspektivets företräde inom den digitala sektorn för överskådlig framtid.
För att ta itu med denna snedvridning krävs utveckling av tydliga etik- och transparenskrav.
Ofullständiga och felaktiga dataset och brist på könsuppdelade data kan göra att AI-systemen behandlar uppgifter och resonerar på ett snedvridet sätt, så att det blir svårare att nå jämställdhet i samhället.
Vederbörlig hänsyn bör också tas till de unika förhållandena för Europas små och medelstora företag, och då i synnerhet deras storlek, kapacitet att uppfylla nya krav
(11) (12) (13) (14)
International Association for the Evaluation of Educational Achievement (IEA), International Computer and Information Literacy Study 2018.
O’Dea, R. E., Lagisz, M., Jennions, M. D. et al., ”Gender differences in individual variation in academic grades fail to fit expected patterns for STEM”, Nature Communications, 9, 3777, 2018.
Europeiska jämställdhetsinstitutet, Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth, 2017.
Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Violence against women: an EU-wide survey, 2014.