8.2.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 67/39 sreda 9. junij 2021
raznovrstnosti; poudarja, da je treba vključiti ukrepe, kot so minimalni delež zelenih streh na novih stavbah, spodbujanje kmetijstva v mestih, vključno z uporabo sadnih dreves po možnosti brez uporabe kemičnih pesticidov in zmanjšanjem uporabe gnojil na zelenih mestnih območjih EU, ter povečanje števila zelenih površin glede na število prebivalcev, hkrati pa je treba obravnavati neenakosti pri dostopu do zelenih površin; Komisijo in države članice tudi poziva, naj okrepijo kopenske in pomorske ekološke koridorje na mestnih območjih, vključno z razvojem vseevropskega omrežja za zeleno infrastrukturo (TEN-G), ki bo povezano z vseevropskim omrežjem narave (TEN-N);
Neposredno izkoriščanje organizmov
52. izraža podporo ciljema do leta 2030, da se vsaj 25 % kmetijskih zemljišč vključi v ekološko upravljanje kmetij, ki bi se moralo srednjeročno do dolgoročno povečati; poleg tega toplo pozdravlja cilj, da se zagotovi, da bi imelo vsaj 10 % kmetijskih zemljišč zelo raznolike krajinske značilnosti, kar bi bilo treba izvajati na ustrezni ravni, da se zagotovi ekološka povezljivost habitatov med kmetijskimi površinami; poudarja, da bi bilo treba oba cilja vključiti v zakonodajo EU, izvajati pa bi ju morala vsaka država članica, tudi v okviru strateških načrtov skupne kmetijske politike;
53. z veliko zaskrbljenostjo ugotavlja, da se v skladu z ugotovitvami poročila Evropskega računskega sodišča o biotski raznovrstnosti na kmetijskih zemljiščih število in raznolikost vrst na kmetijskih zemljiščih v EU nenehno zmanjšujeta; obžaluje, da v strategiji EU za biotsko raznovrstnost do leta 2020 niso določeni merljivi cilji in ukrepi za kmetijstvo, zaradi česar je težko oceniti napredek; želi opomniti, da je spremljanje porabe sredstev iz skupne kmetijske politike za biotsko raznovrstnost nezanesljivo in da politike in strategije EU niso usklajene, zato denimo ne obravnavajo zmanjšanje genske raznovrstnosti (75); poziva Komisijo, naj upošteva priporočila Evropskega računskega sodišča o biotski raznovrstnosti na kmetijskih zemljiščih in v strategiji za biotsko raznovrstnost do leta 2030 (76) gradi na pridobljenih izkušnjah;
54. poudarja, da je biotska raznovrstnost bistvena za ohranjanje prehranske varnosti v EU; poudarja pomembno vlogo, ki jo ima kmetijski sektor EU pri proizvodnji zdrave, varne in cenovno dostopne hrane; poudarja, da imajo kmetje ključno vlogo pri uspešnosti te strategije, ki bi morala biti usklajena z ukrepi in cilji strategije „od vil do vilic“;
55.
meni, da je treba kmetijstvo EU nujno preoblikovati, da bo postalo trajnostno in da bo zagotavljalo visoke standarde dobrega počutja živali v skladu z ekološkim in podnebnim prehodom, obenem pa je treba čim bolj zmanjšati uporabo fosilnih, kemičnih sredstev in antibiotikov; poudarja, da bi moralo kmetijstvo prispevati k zaščiti in obnovi biotske raznovrstnosti;
56.
meni, da je treba kmetom zaradi morebitnih socialno-ekonomskih učinkov zagotoviti podporo, tudi finančno, in usposabljanje na področju prehoda na trajnostne kmetijske sisteme, da bi spodbujali agroekološke in druge inovativne trajnostne prakse; zato poudarja, da je treba zagotoviti dobro izdelano in zadostno finančno podporo, tudi v okviru večletnega finančnega okvira, da bi pripomogli k doseganju teh ciljev, v zvezi s tem pa poziva države članice, naj za te namene uporabijo strateške načrte skupne kmetijske politike in njene zelene komponente ter hkrati razvijejo rešitve zaščito biotske raznovrstnosti, ki bodo ustrezale vsem;
57. poziva Komisijo, naj oblikuje strategijo za podporo lokalnim vrednostnim verigam pri doseganju predlaganih ciljev, in poudarja, da mala kmetijska podjetja pri izvajanju strategije potrebujejo posebno podporo;
58. pozdravlja priznanje, da je ekološko kmetovanje eno od pomembnih elementov za zagotavljanje bolj trajnostnega prehranskega sistema EU, zlasti kar zadeva vprašanja biotske raznovrstnosti, in za doseganje ciljev javne politike za gospodarski razvoj, zaposlovanje na podeželju, varstvo okolja in podnebne ukrepe; poudarja pomen, ki ga ima evropski akcijski načrt za ekološko kmetovanje za večje uvajanje ekološkega kmetovanja;
59. poudarja, da morajo razvoj ekološke pridelave hrane spremljati tržno usmerjeni razvoj in razvoj dobavne verige ter ukrepi, ki spodbujajo povpraševanje po ekološki hrani, vključno z javnimi naročili in raznovrstnimi promocijskimi ukrepi, raziskavami, inovacijami, usposabljanjem in prenosom znanstvenih spoznanj, da bi podprli stabilnost trga ekoloških
(75) (76)
Posebno poročilo Evropskega računskega sodišča z dne 5. junija 2020 z naslovom Biotska raznovrstnost na kmetijskih zemljiščih: s prispevkom SKP se upad ni ustavil.
Prav tam.