8.2.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 67/111 četrtek 10. junij 2021
(d) oceno, katere institucije, organizacije in medijske hiše, ki so tesno povezane z rusko vlado, bi bilo treba spremljati pri njihovih dejavnostih v EU;
(e) povečanje podpore zagovornikom človekovih pravic, neodvisnim nevladnim organizacijam in medijem, civilni družbi in vsem, ki zagovarjajo politične in državljanske svoboščine v Rusiji, na primer s trajnejšim sodelovanjem na visoki ravni pri najbolj skrb vzbujajočih posameznih primerih, vključno z zastrupitvijo Vladimirja Kara-Murze, tako da se dodobra izkoristijo obiski veleposlanikov in drugih uradnikov v teh regijah, da bodo lahko izrazili zadržke glede spoštovanja človekovih pravic in se srečali z zagovorniki človekovih pravic in civilno družbo, in s strateško uporabo družbenih medijev, gostujočih mnenj in prispevkov v medijih za izražanje podpore zagovornikom človekovih pravic v Rusiji in na neodvisnih ruskih medijskih kanalih, ter z diplomatsko/konzularno podporo neodvisnim ruskim novinarjem, kadar so v nevarnosti, tudi s prilagodljivo vizumsko politiko; da Parlament poudarja, da mora biti to sodelovanje s civilno družbo steber prihodnjega novega strateškega pristopa EU do Rusije, in da poziva države članice, naj razmislijo, da bi sprejele nevladne organizacije iz Rusije, ki jim pretijo grožnje ali so jih prepovedali, ter jim po potrebi omogočile delovanje z ozemlja EU, povečale podporo delu zagovornikov človekovih pravic ter po potrebi olajšale izdajanje nujnih vizumov zanje in jim zagotovile začasno zatočišče v državah članicah EU;
(f) potrebo po nadaljnjem sodelovanju civilne družbe z Rusijo in na to, da ruske oblasti postavljajo vse več ovir za medosebne stike, sodelovanje civilne družbe in podporo ruskim organizacijam civilne družbe, ki jih treba zato odpraviti;
(g) obsodbo novih oblik podtalnega zatiranja, tako v prestolnici kot drugod, s čimer se želi sankcionirati udeležba zaposlenih, zdravnikov v bolnišnicah, učiteljev in socialnih delavcev na demonstracijah ali njihova podpora nasprotnikom sedanjega režima;
(h) to, da morajo EU in njene države članice na Svet Evrope nujno nasloviti vprašanje glede nedavnega sprejetja avtoritarnih zakonodajnih aktov Ruske federacije v luči njenih mednarodnih obveznosti do Sveta Evrope;
(i)
usklajeno ukrepanje s podobno mislečimi mednarodnimi partnerji, vključno z državami G7, pri pozivih ruskim oblastem, naj končajo notranjo represijo demokracije in aktivistov civilne družbe ter zagovornikov človekovih pravic, kar bi moralo vključevati tudi posredovanje na visoki ravni in javna posredovanja, usklajene pobude in stalen nadzor na mednarodnih in regionalnih forumih za človekove pravice, kot so Svet Evrope, OVSE in Svet OZN za človekove pravice;
(j)
redne ocene učinka na človekove pravice, da sodelovanje z ruskimi oblastmi ne bi ogrožalo ciljev človekovih pravic in bodisi neposredno bodisi posredno prispevalo h kršitvam človekovih pravic;
(k) spodbujanje mest EU, ki so dejavna v projektih pobratenja z ruskimi mesti, naj pregledajo in posodobijo te sporazume, da bi upoštevala razsežnost človekovih pravic in se pri sodelovanju osredotočila predvsem na civilno družbo in medosebne stike;
(l)
spoštovanje poziva Parlamenta, naslovljenega na delegacijo EU in diplomatska predstavništva držav članic EU v Rusiji, naj pozorno spremljajo razmere na terenu in sojenja posameznim političnim zapornikom, ter njim in njihovim družinam ponudijo vso potrebno podporo ter uskladijo prizadevanja za njihovo čim hitrejšo izpustitev;
(m) izogibanje temu, da bi priznali legitimnost uradnikom, odgovornim za kršitve človekovih pravic in represijo, na primer tako, da se veleposlaniki in obiskovalci na visoki ravni izogibajo diskrecijskim srečanjem z uradniki, udeleženim v represiji, na primer s člani državne dume, kot je Andrej Klimov, ki je sodeloval pri pripravi zakona o „tujih agentih“; v zvezi s tem, spremljanje dvostranskih forumov, kot sta dialog iz Trianona in dialog iz Sočija; ocena možnosti njune prekinitve po vzoru dialoga iz Peterburga, ki je sprejel odločitev, da se ne bo sestajal, dokler bodo nekateri njegovi člani diskriminirani kot „nezaželene tuje organizacije“;
3. izraža podporo vsem posameznikom in organizacijam, ki so tarče represije, ruske oblasti pa spodbuja, naj prenehajo z dejanji nadlegovanja in ustrahovanja ter napadi na civilno družbo, medije, organizacije in aktiviste za človekove pravice; obsoja, da ruske oblasti teh akterjev ne zaščitijo in ne opravijo neodvisnih preiskav, kadar so tarča napadov, dejanj nadlegovanja ali ustrahovanja tretjih oseb;