8.2.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 67/145 Štvrtok 10. júna 2021
21. vyzýva všetky príslušné zainteresované strany, aby riešili problém diskriminácie vo svojich postupoch prijímania zamestnancov a zaviedli kvóty na podporu začleňovania žien, najmä žien rôznorodého rasového a etnického pôvodu, žien so zdravotným postihnutím a LBTI+ osôb;
22. podporuje nadviazanie inkluzívneho dialógu s príslušnými zainteresovanými stranami, ako sú súkromné spoločnosti, mimovládne organizácie, profesijné združenia a inštitúcie, štátne inštitúcie, regionálne a miestne orgány, tvorcovia politík a zástupcovia občianskej spoločnosti, s cieľom koordinovať a riešiť chýbajúce prepojenia na podporu žien v odboroch STEM; zdôrazňuje, že vzhľadom na mimoriadny význam boja proti kultúrnym a sociálnym stereotypom týkajúcim sa schopností a úloh žien v odvetví STEM by sa mali prijať cielené opatrenia na podporu rodovej rovnosti, ako sú právne predpisy alebo politiky uplatňovania hľadiska rodovej rovnosti, napríklad finančné stimuly alebo iné opatrenia, s cieľom zvýšiť účasť dievčat na vzdelávaní a kariére v oblasti STEM; vyzýva na poskytovanie stimulov spoločnostiam, ktoré podporujú ženské vzory, mentorské programy a kariérne dráhy, a na zvýšenie viditeľnosti žien; uznáva zásadnú úlohu, ktorú zohrávajú niektorí generálni riaditelia a členovia vyššieho manažmentu pri odstraňovaní digitálnych rodových rozdielov prostredníctvom rozvoja podnikových politík zameraných na boj proti digitálnym rodovým stereotypom, podpory vzorov, motivovania žien, aby zvážili štúdium v oblasti STEM, podnecovania rekvalifikácie alebo zvyšovania úrovne zručností žien, podpory mentorských systémov a zlepšovania obrazu pracovných miest v oblasti IKT; nabáda Komisiu a členské štáty, aby ďalej spolupracovali so všetkými obchodnými partnermi v oblasti IKT, digitálnych technológií, telekomunikácií, médií, audiovizuálneho a technologického odvetvia s cieľom podporovať inkluzívnu a rodovo vyváženú pracovnú kultúru a prostredie, a to aj zavádzaním opatrení, ako sú informačné kampane na propagáciu rodovej rovnosti v súkromnom sektore v oblasti STEM a verejno-súkromné partnerstvá na uľahčenie prístupu na trh práce v oblasti STEM pre čerstvých absolventov, s podporou systémov učňovskej prípravy a stáží pre dievčatá a mladé ženy s cieľom uľahčiť ich prechod na trh práce, prostredníctvom iniciatív ako mentorstvo a štipendiá pre znevýhodnené dievčatá a pomocou verejno-súkromných partnerstiev medzi vzdelávacími systémami, vládami a spoločnosťami, ktoré pôsobia v oblasti rozvíjajúcich sa technológií, ako sú 3D technológie, umelá inteligencia, nanotechnológie, robotika a génová terapia, a aby si na tento účel vymieňali informácie a osvedčené postupy vo všetkých členských štátoch;
23. zdôrazňuje vzťah medzi rodovými rozdielmi a rozdielmi v dôchodkoch; vyzýva členské štáty, aby sa týmito rozdielmi zaoberali a obmedzili ich a aby prijali ďalšie kroky na zabezpečenie primeraného prístupu žien k vzdelávaniu, možností na dosiahnutie ekonomickej nezávislosti a príležitostí na kariérny postup;
Digitálny sektor
24. vyjadruje poľutovanie nad skutočnosťou, že rodové rozdiely existujú vo všetkých oblastiach digitálnych technológií, je však osobitne znepokojený rodovými rozdielmi v oblasti inovačných technológií, ako je umelá inteligencia a kybernetická bezpečnosť, kde je priemerné zastúpenie žien celosvetovo na úrovni 12 %, resp. 20 % (22); navrhuje, aby sa väčšia pozornosť a podpora venovala riedko osídleným a najmä vidieckym oblastiam, v ktorých sa táto situácia zhoršuje;
25. zdôrazňuje, že kvalita použitých dátových súborov je mimoriadne dôležitá pre výkonnosť technológií umelej inteligencie, že umelá inteligencia nesmie posilňovať rodové nerovnosti a stereotypy transformáciou zaujatosti a predsudkov z analógovej do digitálnej sféry na základe algoritmov a že umelá inteligencia môže významne prispieť k presadzovaniu rodovej rovnosti za predpokladu, že sa vytvorí vhodný právny rámec a odstránia sa vedomé a nevedomé predsudky; kladie dôraz na to, že jeden z najzávažnejších nedostatkov umelej inteligencie súvisí s určitými typmi predsudkov, ako je rod, vek, zdravotné postihnutie, rasový alebo etnický pôvod, sociálne zázemie alebo sexuálna orientácia, ktoré vznikajú v dôsledku homogénnej pracovnej sily; konštatuje, že prierezové typy diskriminácie spôsobujú marginalizáciu žien pri uplatňovaní vznikajúcich technológií, napríklad žien inej farby pleti v dôsledku chýb v technológii rozpoznávania tváre; zdôrazňuje, že je potrebné, aby rôzne tímy vývojárov a inžinierov spolupracovali s hlavnými spoločenskými aktérmi s cieľom zabrániť nechcenému zahrnutiu rodových a kultúrnych predsudkov do algoritmov, systémov a aplikácií umelej inteligencie; podporuje vytváranie vzdelávacích osnov a činností zameraných na zvyšovanie povedomia verejnosti, čo sa týka spoločenského, právneho a etického vplyvu umelej inteligencie; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby prijali všetky možné opatrenia na predchádzanie takýmto predsudkom a zabezpečenie plnej ochrany základných práv; zdôrazňuje, že pred zavedením technológií umelej inteligencie vo vysoko rizikových odvetviach, najmä v oblasti zdravia, treba vytvoriť infraštruktúru ľudského dohľadu, ktorá musí zahŕňať odborníkov na rodovú rovnosť;
(22)
Sax, L. J., Kanny, M. A., Jacobs, J. A. a kol., Understanding the Changing Dynamics of the Gender Gap in Undergraduate Engineering Majors: 1971 – 2011 (Pochopenie meniacej sa dynamiky rodových rozdielov v rámci vysokoškolského štúdia inžinierskych odborov: 1971 – 2011), Research in Higher Education, zv. 57, č. 5, 2016; Shade, L. R., Missing in action: Gender in Canada’s digital economy agenda (Nezvestný v boji: Rod v programe digitálneho hospodárstva Kanady), Signs: Journal of Women in Culture and Society, zv. 39, č. 4, 2014, s. 887 – 896.