8.2.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 67/31 Miercuri, 9 iunie 2021
AN. întrucât pădurile și întregul lanț valoric forestier sunt fundamentale pentru dezvoltarea în continuare a bioeconomiei circulare, deoarece oferă locuri de muncă, asigură bunăstarea economică în zonele rurale și urbane, asigură servicii de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a efectelor acestora, oferă beneficii pentru sănătate, protejează biodiversitatea și perspectivele regiunilor montane, insulare și rurale și combat deșertificarea; AO.
întrucât pădurile reprezintă 43 % din suprafața terestră a UE și găzduiesc 80 % din biodiversitatea sa terestră (36); întrucât activitățile forestiere ocupă locul al doilea în rândul categoriilor de acțiuni care exercită presiune asupra speciilor (37), afectând în special artropodele, mamiferele și plantele nevasculare; întrucât multe specii dependente de pădure sunt afectate de îndepărtarea copacilor morți, bolnavi și bătrâni (38), de reducerea pădurilor seculare și de anumite metode de gestionare a pădurilor, precum tăierea rasă; AP. întrucât pădurile adăpostesc peste 75 % din biodiversitatea terestră a lumii (39); întrucât Parlamentul a oferit Comisiei recomandări privind un cadru juridic al UE pentru a opri și a inversa defrișările și degradarea pădurilor și a ecosistemelor la nivel mondial în frunte cu UE (40), AQ.
întrucât starea bună a mediului și ecosistemele sănătoase sunt vitale pentru a combate schimbările climatice, ecosistemele jucând un rol fundamental în atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea; întrucât schimbările climatice afectează biodiversitatea, deoarece variabilele climatice determină în mare măsură limitele distribuției geografice a speciilor; întrucât în zonele în care clima nu mai este corespunzătoare, unele specii își schimbă raza de acțiune geografică, iar altele dispar la nivel local; AR. întrucât soluțiile bazate pe natură și abordările bazate pe ecosisteme pot oferi o legătură politică solidă între cele trei convenții de la Rio, abordând schimbările climatice și pierderea biodiversității într-un mod integrat; AS. întrucât, conform IPBES, poluarea este unul dintre cei cinci factori determinanți ai pierderii biodiversității; întrucât se estimează că există informații solide privind aproximativ 500 de substanțe chimice și întrucât, în aprilie 2019, Agenția Europeană pentru Produse Chimice a considerat că 450 de substanțe sunt reglementate suficient; întrucât riscurile altor 10 000 de substanțe sunt considerate destul de bine caracterizate, iar pentru aproximativ 20 000 de substanțe sunt disponibile informații limitate privind riscurile; întrucât pentru majoritatea substanțelor, aproximativ 70 000, nu există aproape nicio informație privind pericolele și riscurile de expunere; întrucât trebuie eliminate urgent lacunele semnificative în materie de cunoștințe cu privire la toate efectele substanțelor chimice asupra biodiversității și a mediului; AT. întrucât poluarea luminoasă modifică nivelurile naturale de lumină nocturnă pentru oameni, animale și plante, afectând astfel în mod negativ biodiversitatea, de exemplu, dezechilibrând activitatea migratorie, nocturnă și reproductivă a animalelor, provocând, de asemenea, pierderea insectelor și a polenizatorilor, care sunt atrași în mod fatal de lumina artificială; AU.
întrucât, conform raportului (41) Centrului Comun de Cercetare din 2020, speciile alogene invazive sunt acum prezente în toate ecosistemele și amenință în special ecosistemele urbane și pajiștile; AV.
întrucât tendințele negative actuale ale biodiversității și ale ecosistemelor vor submina progresele nu numai în direcția realizării obiectivelor de dezvoltare durabilă legate de mediu, ci și a celor legate de sărăcie, foamete, sănătate, apă,
(36) (37) (38) (39) (40) (41)
Articolul Parlamentului European din 9 decembrie 2020 intitulat „Sustainable forestry: Parliament’s work to fight deforestation” (Silvicultură durabilă: contribuția Parlamentului la combaterea despăduririlor).
Raportul Comisiei din 15 octombrie 2020 intitulat „Starea naturii în Uniunea Europeană – Raport referitor la stadiul speciilor și al tipurilor de habitat protejate de Directiva privind păsările și Directiva privind habitatele și la tendințele observate în perioada 2013-2018” (COM(2020)0635). Ibidem.
FAO și raportul Programului Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu din 22 mai 2020 intitulat „Situația pădurilor la nivel mondial – Păduri, biodiversitate și oameni”.
Rezoluția Parlamentului European conținând recomandări adresate Comisiei privind un cadru juridic al UE pentru stoparea și inversarea defrișărilor la nivel mondial în frunte cu UE.
Raportul Centrului Comun de Cercetare în cadrul științei în serviciul politicilor al Comisiei din 13 octombrie 2020 intitulat „Cartografierea și evaluarea ecosistemelor și a serviciilor acestora: o evaluare a ecosistemului UE”, (anexă) și inițiativa BEST a Direcției Generale Mediu a Comisiei (sistemul voluntar de servicii în folosul biodiversității și ecosistemelor în regiunile ultraperiferice și în țările și teritoriile de peste mări ale UE).