8.2.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 67/145 Ceturtdiena, 2021. gada 10. jūnijs
21. aicina visas attiecīgās ieinteresētās personas novērst to darbā pieņemšanas praksē pastāvošo diskrimināciju un ieviest kvotas, ar kurām tiktu veicināta sieviešu, jo īpaši sieviešu ar dažādu rasu un etnisko izcelsmi, sieviešu ar invaliditāti un LGBTI+ personu, iekļaušana;
22. mudina īstenot iekļaujošu dialogu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, piemēram, privātiem uzņēmumiem, nevalstiskām organizācijām (NVO), arodu asociācijām un institūtiem, valsts iestādēm, reģionālām un vietējām pašvaldībām, politikas veidotājiem un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjiem, lai koordinētu un novērstu trūkstošās saiknes, pateicoties kam, tiktu veicināta sieviešu līdzdalība STEM nozarē; uzsver, ka, ņemot vērā to, cik ārkārtīgi svarīgi ir apkarot kultūras un sociālos stereotipus, ar kuriem tiek noniecinātas sieviešu spējas un nozīme STEM nozarē, būtu jānosaka mērķtiecīgi dzimumu līdztiesības veicināšanas pasākumi, piemēram, jāpieņem tiesību akti par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai vai rīcībpolitika, piemēram, jānosaka finansiāli stimuli vai citi pasākumi, kas palielinātu meiteņu līdzdalību STEM izglītībā un profesijās; prasa nodrošināt pamudinājumus uzņēmumiem, kas atbalsta paraugsievietes, padomdošanas programmas un karjeras ceļus, kā arī palielināt sieviešu atpazīstamību; atzīst dažu izpilddirektoru un augstākā līmeņa vadītāju būtisko lomu dzimumu digitālās plaisas novēršanā, izstrādājot korporatīvu politiku, kuras mērķis ir apkarot digitālos ar dzimumu saistītos stereotipus, izcelt paraugsievietes, motivēt sievietes uzsākt STEM priekšmetu studijas, rosināt sievietes uz pārkvalifikāciju vai kvalifikācijas celšanu, veicināt padomdošanas shēmas un uzlabot IKT darbvietu reputāciju; aicina Komisiju un dalībvalstis arī turpmāk sadarboties ar visiem IKT, digitālajiem, telekomunikāciju, plašsaziņas līdzekļu, audiovizuālajiem un tehnoloģiskajiem uzņēmējdarbības partneriem, lai veicinātu iekļaujošu un dzimumu ziņā līdzsvarotu darba kultūru un vidi, tostarp, nosakot tādus pasākumus kā izpratnes veidošanas kampaņas, ar kurām veicina dzimumu līdztiesību privātās STEM nozarēs un publiskā un privātā sektora partnerībās, tādējādi atvieglojot STEM darba tirgus pieejamību nesen studijas beigušiem kadriem, popularizējot meitenēm un jaunām sievietēm domātas māceklības shēmas un stažēšanās iespējas, kas sekmētu viņu gaitu uzsākšanu darba tirgū, ko panāk, īstenojot tādas iniciatīvas kā padomdošana nelabvēlīgākā stāvoklī esošām meitenēm un viņām paredzētas stipendijas, kā arī, izglītības sistēmu, valsts pārvaldes un laikmetīgo tehnoloģiju jomā strādājošo uzņēmumu starpā īstenojot publisko un privāto partnerību, piemēram attiecībā uz 3D tehnoloģijām, MI, nanotehnoloģijām, robotiku un gēnu terapiju, un dalībvalstu starpā šajā nolūkā apmainīties ar informāciju un paraugpraksi;
23. uzsver saikni starp dzimumu atšķirībām un pensiju atšķirībām; tādēļ aicina dalībvalstis minētās neatbilstības risināt un samazināt un veikt turpmākus pasākumus, ar kuriem nodrošina to, lai sievietes varētu pienācīgi piekļūt izglītībai un lai viņām būtu iespējas iegūt ekonomisko neatkarību un karjeras izaugsmes izredzes;
Digitālā nozare
24. pauž nožēlu par to, ka dzimumu nevienlīdzība pastāv visās digitālo tehnoloģiju jomās, taču pauž īpašas bažas par dzimumu nevienlīdzību, kas pastāv inovatīvās tehnoloģijās, piemēram, MI un kiberdrošības jomā, kur vidējais sieviešu īpatsvars pasaulē ir attiecīgi 12 % un 20 % (22); ierosina lielāku uzmanības un atbalstu veltīt mazapdzīvotiem un jo īpaši lauku apvidiem, kur šī situācija pasliktinās;
25. uzsver, ka izmantoto datu kopu kvalitāte ir ārkārtīgi svarīga no MI tehnoloģiju snieguma viedokļa, ka MI nedrīkst pastiprināt dzimumu nevienlīdzību un stereotipus, ar algoritmu palīdzību pārnesot vienpusības un aizspriedumus no analogās uz digitālo jomu, un ka MI var sniegt būtisku ieguldījumu dzimumu līdztiesības veicināšanā ar nosacījumu, ka tiek izstrādāts atbilstošs tiesiskais regulējums un tiek izskausts kā apzināts, tā neapzināts favorītisms; īpaši norāda uz to, ka viens no būtiskākajiem MI trūkumiem ir saistīts ar noteiktiem neobjektivitātes veidiem, piemēram, dzimumu, rasi vai seksuālo orientāciju, ko izraisa darbaspēka homogēnais raksturs; norāda, ka pārklājošās diskriminācijas veidu dēļ sievietes no jaunajām tehnoloģijām tiek atstumtas, piemēram, ādas krāsas sievietes, jo sejas atpazīšanas tehnoloģijā ir ieviesušās kļūdas; izceļ vajadzību pēc tā, lai dažādas izstrādātāju un inženieru grupas strādātu kopā ar galvenajiem sabiedrības rīcībspēkiem nolūkā nepieļaut to, ka MI algoritmos, sistēmās un lietotnēs nejauši ieviešas ar dzimumu un kultūru saistīti aizspriedumi; atbalsta tādu izglītības programmu un sabiedrības informēšanas pasākumu izstrādi, kas aptvertu MI ietekmi uz sabiedrību, tiesībām un ētiku; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt visus iespējamos pasākumus, kas no šādiem aizspriedumiem palīdzētu izvairīties un nodrošinātu pamattiesību pilnīgu aizsardzību; uzsver, ka pirms MI tehnoloģiju ieviešanas augsta riska nozarēs, jo īpaši veselības aprūpes nozarē, piemēram, veselības nozarē, ir jāizstrādā cilvēka pārraudzīta infrastruktūra un tajā ir jāiekļauj dzimumu līdztiesības eksperti;
(22)
Sax, M. A. Kanny, J. A. Jacobs, un citi ., Understanding the Changing Dynamics of the Gender Gap in Undergraduate Engineering Majors 1971-2011 (“Saprast dzimumu nevienlīdzības mainīgo dinamiku bakalaura studiju inženierzinātņu specialitātē (1971.-2011. gads)”)), Research in Higher Education, 57. sējums, Nr. 5, 2016.gads; Shade L. R., Missing in action: Gender in Canada’s digital economy agenda,, (Faktiskā neesamība: dzimumu jautājums Kanādas digitālajā ekonomikā”), izd.
Signs: Journal of Women in Culture and Society, 39. sējums, Nr. 4, 2014. g., 887.-896. lpp.