8.2.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 67/139 Ceturtdiena, 2021. gada 10. jūnijs
36 % ir sievietes, un digitālajā nozarē, kurā vīriešu īpatsvars sieviešu īpatsvaru pārsniedz vairāk nekā trīs reizes; tā kā ievērojams dzimumu segregācijas līmenis STEM studentu un absolventu vidū ar STEM saistītās profesijās kalpo par turpmākās dzimumu segregācijas pamatu; tā kā ES dalībvalstīs vien ļoti nedaudz pusauga vecuma meiteņu (mazāk nekā 3 %) pauž interesi IKT profesijā strādāt 30 gadu vecumā (11); tā kā sievietēm no nelabvēlīgas sociālekonomiskās vides STEM nozarē ielauzties ir īpaši grūti; tā kā, lai gan attiecībā uz dalību mācību priekšmetos un ieinteresētību tajos no meiteņu puses ir vērojama pozitīva tendence, procentuāli tas joprojām pietiekami nav; tā kā sākumskolā zēniem un meitenēm par STEM mācību priekšmetiem interese ir vienāda un meitenēm bieži vien STEM un IKT saistītajos uzdevumos ir labāki rezultāti nekā zēniem (12); tā kā dzimumu atšķirības STEM mācību priekšmetos augstākajā izglītībā ar akadēmisko sniegumu pamatotas nav, jo meitenes un zēni vidusskolas izglītībā – eksaktajos priekšmetos un matemātikā – uzrāda līdzīgus sasniegumus; tā kā meitenes tomēr baidās, ka viņas ar STEM saistītās profesijās būs mazāk veiksmīgas nekā zēni, un tā kā tā rezultātā sievietes par savām digitālajām prasmēm pārliecinātas ir mazāk; tā kā sociālās normas un ar dzimumu saistītie sabiedrības stereotipi attiecībā uz karjeras izvēli, kurus bieži vien pastiprina izglītības saturs un mācību programmas, ir divi faktori, kas veicina dzimumu segregāciju augstākajā izglītībā;
C. tā kā sievietēm, kuras diplomus ir ieguvušas STEM jomā, STEM darba nozarē atrast savu vietu var būt grūti un viņām ir mazāka iespēja nekā vīriešiem sākt karjeru STEM profesijās un tajā noturēties ilgstoši, jo pastāv dažādi šķēršļi, piemēram, dzimumu stereotipi, darba vietas, kurās dominē vīrieši, diskriminācija un aizspriedumi, apzināta un neapzināta vienpusība, seksuāla uzmākšanās, negatīva darba vide un paraugsieviešu un mentoru trūkums; tā kā dzimumu nevienlīdzības samazināšana STEM izglītības jomās varētu samazināt prasmju trūkumu, palielināt sieviešu nodarbinātību un ražīgumu un samazināt profesionālo segregāciju, kas, pateicoties augstākam ražīgumam un lielākam darbaspēka apjomam, galu galā veicinātu ekonomikas izaugsmi; tā kā dzimumu nevienlīdzības novēršana STEM profesijās palīdzētu panākt, ka 2050. gadā Eiropas Savienībā IKP uz vienu iedzīvotāju pieaug par 2,2 %- 3,0 % (13); tā kā dzimumu nevienlīdzības novēršana STEM profesijās būtu uzskatāma par soli ceļā uz dzimumu līdztiesību un sieviešu un meiteņu cilvēktiesību īstenošanu un pozitīvi ietekmētu vīriešu un sieviešu darba samaksas un pensiju atšķirību samazināšanu;
D. tā kā saskaņā ar ES Pamattiesību aģentūras (14) apsekojumu aptuveni 55 % sieviešu Eiropas Savienībā kopš 15 gadu vecuma ir saskārušās ar seksuālu uzmākšanos un 14 % sieviešu kopš 15 gadu vecuma ir cietušas no kiberuzmākšanās; tā kā daudzas sievietes Covid-19 pandēmijas laikā ir cietušas no jauniem kibervardarbības veidiem, piemēram, seksuālas un psiholoģiskas aizskaršanas tiešsaistē; tā kā ir steidzami vajadzīgi pasākumi, ar kuriem šos jaunos seksuālas un psiholoģiskas uzmākšanās veidus varētu risināt; tā kā tiek ziņots par lielu skaitu seksuālas uzmākšanās gadījumu STEM izglītības iestādēs, tostarp skolās, universitātēs un darbvietās, un tā kā šis apstāklis sievietes no šīs nozares atgrūž vēl vairāk;
E. tā kā tādu inovatīvo tehnoloģiju kā mākslīgais intelekts (MI) jomā strādājošo sieviešu nepietiekamais skaits vieš bažas jo tas var būtiski ietekmēt šādu tehnoloģiju metus, izstrādi un īstenošanu un atkārtoti likt piekopt esošās diskriminējošās paražas un stereotipus un pieļaut dzimumneobjektīvu algoritmu izstrādi; tā kā centieni novērst ar dzimumu saistītus aizspriedumus un nevienlīdzību digitālajā nozarē ir uzskatāmi par nepietiekamiem; tā kā dzimumu atšķirības saglabājas visās digitālo tehnoloģiju jomās un jo īpaši MI un kiberdrošības jomā, tādējādi paredzamā nākotnē digitālajā nozarē nostiprinot vīriešu diktētu trajektoriju; tā kā, lai risinātu šo neobjektivitāti, ir jāizstrādā skaidras ētikas un pārredzamības prasības; tā kā nepilnīgas un neprecīzas datu kopas, pēc dzimuma sadalītu datu trūkums var izkropļot MI sistēmu apstrādi un loģiku un dzimumu līdztiesības nodrošināšanu sabiedrībā – apdraudēt vēl vairāk; tā kā pienācīga uzmanība būtu jāpievērš arī Eiropas mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) unikālajiem apstākļiem, jo īpaši attiecībā uz to lielumu,
(11) (12) (13) (14)
Starptautiskā Izglītības sasniegumu novērtēšanas asociācija (IEA), International Computer and Information Literacy Study (ICILS) 2018 (“Starptautiskais pētījums par datorpratību un informācijpratību 2018. gadā”).
O’Dea, R. E., M. Lagisz, M.D. Jennions, un citi., Gender differences in individual variation in academic grades fail to fit expected patterns for STEM (“Dzimumu atšķirības akadēmisko atzīmju individuālajās variācijās neatbilstSTEM jomā paredzētajām tendencēm”), Nature Communications 9, 3777, 2018. gads.
Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth (“Dzimumu līdztiesības Eiropas Savienībā ekonomiskās priekšrocības: kā dzimumu līdztiesība STEM izglītībā kalpo par pamatu ekonomiskajai izaugsmei?”), Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta informatīvs dokuments, 2017. gads.
Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūra, Violence against Women: an EU-wide survey, (“Vardarbība pret sievietēm: ES mēroga apsekojums”), 2014. gads