8.2.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 67/111 Ceturtdiena, 2021. gada 10. jūnijs
d) tiktu novērtēts, kuras iestādes, organizācijas un mediju kanāli, kam ir ciešas saiknes ar Krievijas valdību, būtu jāuzrauga saistībā ar to darbību Eiropas Savienībā;
e) tiktu palielināts atbalsts cilvēktiesību aizstāvjiem, neatkarīgām NVO un medijiem, pilsoniskajai sabiedrībai un personām, kas Krievijā aizstāv politiskās un pilsoniskās brīvības, piemēram, izrādot noturīgāku un augsta līmeņa iesaisti tādos svarīgos satraucošos gadījumos kā Vladimira Kara-Murzas saindēšana, pilnībā izmantojot vēstnieku un citu amatpersonu vizītes reģionos, lai paustu bažas par cilvēktiesībām un tiktos ar cilvēktiesību aizstāvjiem un pilsonisko sabiedrību, kā arī stratēģiski izmantojot sociālos medijus, redakcijas slejas un publikācijas presē, lai paustu atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem, tostarp Krievijā un izmantojot neatkarīgus Krievijas kanālus, kā arī atbalstot neatkarīgus Krievijas žurnālistus ar diplomātisku/konsulāru rīcību, kad viņi ir apdraudēti, tostarp piemērojot elastīgu vīzu politiku; lai gan Parlaments uzsver, ka šai sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību jābūt gaidāmās jaunās ES stratēģiskās pieejas attiecībā uz Krieviju pamatā, un mudina dalībvalstis apsvērt iespēju uzņemt apdraudētas vai aizliegtas NVO no Krievijas un vajadzības gadījumā ļaut tām darboties no ES teritorijas, palielināt atbalstu cilvēktiesību aizstāvju darbam un vajadzības gadījumā atvieglot ārkārtas vīzu izsniegšanu, kā arī nodrošināt pagaidu patvērumu ES dalībvalstīs;
f) tiktu turpināta pilsoniskās sabiedrības sadarbība ar Krieviju un tādējādi novērsti arvien lielākie šķēršļi, ko Krievijas varasiestādes rada tiešiem personiskiem kontaktiem, pilsoniskās sabiedrības sadarbībai un Krievijas pilsoniskās sabiedrības organizāciju atbalstam;
g) tiktu nosodīti jaunie pagrīdes represiju veidi, kuru mērķis ir gan galvaspilsētā, gan citur sodīt darbiniekus, slimnīcu ārstus, skolotājus un sociālo pakalpojumu darbiniekus par piedalīšanos demonstrācijās vai atbalstu pašreizējā režīma oponentiem;
h) ES un tās dalībvalstis, ņemot vērā Krievijas Federācijas starptautisko saistību izpildi pret Eiropas Padomi, steidzami izvirzītu Eiropas Padomē jautājumus par to, ka Krievijas Federācija nesen ir pieņēmusi autoritārus tiesību aktus;
i)
tiktu veikta saskaņota rīcība ar līdzīgi domājošiem starptautiskajiem partneriem, tostarp G7 valstīm, mudinot Krievijas varasiestādes izbeigt iekšējās represijas pret demokrātijas un pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem, un minētajai rīcībai būtu jāietver arī augsta līmeņa un publiski pasākumi, koordinētas iniciatīvas un pastāvīga uzraudzība starptautiskos un reģionālos cilvēktiesību forumos, piemēram, Eiropas Padomē, EDSO un ANO Cilvēktiesību padomē;
j)
tiktu veikti regulāri novērtējumi par ietekmi uz cilvēktiesībām, lai nodrošinātu, ka sadarbība ar Krievijas varasiestādēm neapdraud cilvēktiesību mērķus un ne tieši, ne netieši neveicina cilvēktiesību pārkāpumus;
k) ES pilsētas, kurām ir aktīvi sadraudzības projekti ar pilsētām Krievijā, tiktu mudinātas pārskatīt un atjaunināt šos nolīgumus, lai ņemtu vērā cilvēktiesību aspektu un koncentrētu sadarbību galvenokārt uz pilsonisko sabiedrību un personiskiem kontaktiem;
l)
tiktu ievērots Parlamenta aicinājums ES delegācijai un valstu diplomātiskajām pārstāvniecībām Krievijā uz vietas cieši uzraudzīt situāciju un tiesas procesus pret atsevišķiem politieslodzītajiem un piedāvāt viņiem jebkādu atbalstu, kas viņiem varētu būt vajadzīgs, un strādāt kopā, lai nodrošinātu viņu drīzu atbrīvošanu;
m) netiktu piešķirta leģitimitāte tām amatpersonām, kas ir atbildīgas par cilvēktiesību pārkāpumiem un represijām, piemēram, nodrošinot, ka vēstnieki un augsta līmeņa viesi izvairās no diskrecionārām sanāksmēm ar represijās iesaistītajām amatpersonām, piemēram, ar Valsts domes locekļiem, kuri iesaistīti “ārvalstu aģentu” likuma izstrādē, piemēram, Andreju Kļimovu; šajā sakarā tiktu uzraudzīti divpusējie forumi, piemēram, Trianonas dialogs un Soču dialogs; tiktu novērtēta iespēja tos pārtraukt pēc Petersbergas dialoga parauga, kuru tika nolemts neturpināt, kamēr daži tā dalībnieki tiek diskriminēti kā “nevēlamas ārvalstu organizācijas”;
3. pauž atbalstu visiem cilvēkiem un organizācijām, pret kuriem tiek vērstas represijas, un mudina Krievijas varasiestādes beigt vajāt un iebiedēt pilsonisko sabiedrību, medijus, cilvēktiesību organizācijas un aktīvistus un uzbrukt tiem; nosoda to, ka Krievijas varasiestādes nav pasargājušas šos cilvēkus un organizācijas no trešo personu uzbrukumiem, vajāšanas un iebiedēšanas un nav objektīvi izmeklējušas šādus uzbrukumus pret tiem;