2022.2.8.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 67/145 2021. június 10., csütörtök
21.
kéri, hogy minden releváns érdekelt fél kezelje a diszkrimináció kérdését foglalkoztatási gyakorlatában, és vezessenek be kvótákat a nők befogadásának támogatása érdekében, különös tekintettel a különféle faji és etnikai háttérrel rendelkező nőkre, a fogyatékossággal élő nőkre és az LMBTI+ személyekre; 22. ösztönzi az érintett érdekelt felekkel, így a magánvállalkozásokkal, a nem kormányzati szervezetekkel, szakmai szervezetekkel és intézményekkel, az állami intézményekkel, a regionális és helyi hatóságokkal, a politikai döntéshozókkal és a civil társadalom képviselőivel folytatott inkluzív párbeszéd kialakítását a koordináció és a hiányzó kapcsolatok felvétele céljából a nők támogatása érdekében a TTMM terén; hangsúlyozza, hogy tekintettel a nők képességeivel és szerepeivel kapcsolatos kulturális és társadalmi sztereotípiák elleni küzdelem kiemelkedő fontosságára a TTMM-ágazatban, célzott intézkedéseket kell elfogadni a nemek közötti egyenlőség előmozdítására, például a nemek közötti egyenlőség érvényesítésére vonatkozó jogszabályokat vagy politikákat, például pénzügyi ösztönzőket vagy egyéb intézkedéseket a lányok TTMM-oktatásban és -karrierekben való részvételének növelése érdekében; kéri, hogy biztosítsanak ösztönzőket a női példaképeket, mentorálási programokat és karrierlehetőségeket támogató vállalatok számára, és növeljék a nők láthatóságát; elismeri a vállalatok vezérigazgatóinak és felső vezetésének a nemek közötti digitális szakadék bezárásában játszott nélkülözhetetlen szerepét azáltal, hogy olyan cégpolitikákat hoznak létre, amelyek harcolnak a nemi alapú digitális sztereotípiák ellen, előtérbe helyezik a követendő példaképeket, a nőket a TTMM-tanulmányok vizsgálatára motiválják, ösztönözve a nők átképzését vagy továbbképzését, a mentori rendszereket, vagy javítják az IKT-munkahelyekről kialakított képet; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy továbbra is működjenek együtt valamennyi IKT-, digitális, távközlési, média-, audiovizuális és technológiai üzleti partnerrel az inkluzív és a nemek szempontjából kiegyensúlyozott munkakultúra és környezet előmozdítása érdekében, többek között olyan intézkedések bevezetése révén, mint a nemek közötti egyenlőség előmozdítására irányuló figyelemfelkeltő kampányok a magánszektor TTMM-területein vagy a közelmúltban végzett hallgatók TTMM-munkaerőpiachoz való hozzáférésének megkönnyítésére szolgáló köz-magán társulások, a lányok és fiatal nők tanulószerződéses gyakorlati képzési programjainak és gyakornoki programjainak előmozdítása a munkaerőpiacra való átmenetük elősegítése érdekében, például olyan kezdeményezések révén, mint a hátrányos helyzetű lányoknak szánt mentorálási programok vagy ösztöndíjak, az oktatási rendszerek, a kormányok és a kialakulóban lévő technológiák, például a 3D-technológiák, a mesterséges intelligencia, a nanotechnológia, a robotika és a génterápia terén működő vállalkozások közötti köz-magán társulások, továbbá osszák meg a tagállamok között az információkat és a bevált gyakorlatokat ennek érdekében; 23. hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőtlenség és a nyugdíjak terén a nemek között fennálló egyenlőtlenség közötti összefüggést; felhívja ezért a tagállamokat, hogy kezeljék és csökkentsék ezeket az egyenlőtlenségeket, és tegyenek további lépéseket annak biztosítása érdekében, hogy a nők kapjanak megfelelő hozzáférést az oktatáshoz, valamint esélyt a gazdasági függetlenség eléréséhez és a szakmai előmeneteli lehetőségekhez; Digitális ágazat 24. sajnálattal állapítja meg, hogy a nemek közötti szakadék a digitális technológia valamennyi területén fennáll, de különösen aggasztónak tartja nemek közötti szakadékot az innovatív technológiák, például az MI és a kiberbiztonság terén, ahol a nők globális átlagos jelenléte 12 %, illetve 20 % (22); javasolja, hogy fordítsanak nagyobb figyelmet és támogatást a gyéren lakott és különösen a vidéki térségekre, ahol ez a helyzet egyre súlyosbodik; 25. hangsúlyozza, hogy a felhasznált adatkészletek minősége kiemelkedő fontosságú a mesterségesintelligencia-techno­ lógiák teljesítménye szempontjából, hogy a mesterséges intelligencia nem erősítheti meg a nemek közötti egyenlőtlenségeket és sztereotípiákat azáltal, hogy algoritmusok alapján átviszi az analógból a digitális szférába a torzításokat és az előítéleteket, valamint hogy a mesterséges intelligencia jelentős mértékben hozzájárulhat a nemek közötti egyenlőség előmozdításához, feltéve, hogy megfelelő jogi keretet fejlesztenek ki, és kiküszöbölik a tudatos és nem tudatos elfogultságokat; hangsúlyozza, hogy az MI egyik legalapvetőbb gyengesége bizonyos típusú elfogultságokhoz kapcsolódik, mint például a nemen, az életkoron, a fogyatékosságon, a valláson, a faji vagy etnikai eredeten, a társadalmi háttéren vagy a szexuális irányultságon alapuló elfogultsághoz, ami a homogén munkaerő következménye; megjegyzi, hogy a megkülönböztetés interszekcionális típusai miatt a nők kiszorulnak a kialakulóban lévő technológiákból, például a színes nők az arcfelismerő technológiák hibái miatt; kiemeli, hogy sokszínű fejlesztői-mérnöki csapatokra van szükség, amelyek társadalmi kulcsszereplőkkel együtt dolgoznak a nemi alapú és kulturális elfogultságok megelőzése céljából, amelyek óvatlan módon bekerülhetnek az MI-algoritmusokba, -rendszerekbe és -alkalmazásokba; támogatja a mesterséges intelligencia társadalmi, jogi és etikai hatásaival kapcsolatos oktatási tantervek és lakossági kampányok létrehozását; kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak meg minden lehetséges intézkedést az ilyen elfogultságok megelőzése és az alapvető jogok maradéktalan védelmének biztosítása céljából; hangsúlyozza, hogy az emberi felügyeleti infrastruktúrát még az előtt ki kell fejleszteni, hogy az MI technológiákat alkalmazni kezdik a magas kockázatú ágazatokban, különösen az egészségügyben, valamint hogy be kell vonni a nemek közötti egyenlőség szakértőit;
(22)
Sax, L. J., – Kanny, M. A., – Jacobs, J. A. et al.: Understanding the Changing Dynamics of the Gender Gap in Undergraduate Engineering Majors (A nemek közötti szakadék változó dinamikája a mérnöki főtanszakokon az alapképzésben): 1971-2011, Research in Higher Education, Vol.
57, No 5, 2016; Shade, L. R.: Missing in action: Gender in Canada’s digital economy agenda (Akcióból eltűnve: a nemek Kanada digitális gazdasági menetrendjében), Signs: Journal of Women in Culture and Society, Vol.
39, No 4, 2014, 887–896. o.