C 67/44
HR
Službeni list Europske unije
8.2.2022.
srijeda, 9. lipnja 2021.
97. naglašava važnost otpornih i zdravih šumskih ekosustava, uključujući floru i faunu, za održavanje i poboljšanje brojnih usluga ekosustava koje nude šume, kao što su bioraznolikost, čist zrak, voda, zdravo tlo te drvne i nedrvne sirovine; ističe da postizanje ciljeva EU-a u pogledu okoliša, klime i bioraznolikosti neće nikad biti moguće bez šuma i šumarstva s višestrukom ulogom, u zdravom stanju i pod održivim upravljanjem, što iziskuje postojanje dugoročnog plana; 98. ističe potrebu za osmišljavanjem dosljednog pristupa kojim će se pomiriti zaštita bioraznolikosti i zaštita klime s uspješnim sektorom koji počiva na šumama i održivom biogospodarstvu; 99. prepoznaje važnost upotrebe drva iz šuma pod održivim gospodarenjem i drvnih proizvoda za prijelaz na gospodarstvo neutralno u pogledu emisija CO2 i za razvoj kružnog biogospodarstva; 100. naglašava potrebu za revizijom i usklađivanjem pravila EU-a o upotrebi biomase za proizvodnju energije s ciljevima Strategije za bioraznolikost za 2030.
i europskim propisom o klimi, posebno u okviru Direktive o energiji iz obnovljivih izvora i delegiranih akata na temelju Uredbe o taksonomiji; 101. pozdravlja preuzetu obvezu u pogledu sadnje najmanje tri milijarde novih stabala u EU-u; naglašava da bi se inicijative EU-a za sadnju drveća trebale temeljiti na jasnim ekološkim načelima, samostalnom razvoju šuma, održivom ponovnom pošumljavanju, ozelenjivanju urbanih i prigradskih područja, obnovi, jačanju povezivosti i agrošumarstvu, i to u skladu s najnovijim znanstvenim spoznajama; poziva Komisiju da se pobrine za to da se te inicijative provode samo na način koji je kompatibilan s ciljevima bioraznolikosti te im doprinosi, pri čemu treba voditi računa o tome da ta sadnja ne zamijeni postojeće stare šume i šume velike bioraznolikosti te da doprinese osiguravanju otpornosti, mješovitosti i zdravlja šuma; 102. podsjeća na svoje stajalište izneseno u Rezoluciji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU; poziva Komisiju da hitno iznese prijedlog pravnog okvira EU koji se temelji na obveznoj dužnoj pažnji i kojim se osigurava da su vrijednosni lanci održivi i da proizvodi ili roba koji se stavljaju na tržište EU-a nisu uzrok ili produkt krčenja šuma, uništavanja šuma, uništavanja ili prenamjene ekosustava ili kršenja ljudskih prava; napominje da bi se taj pravni okvir EU-a također trebalo proširiti na ekosustave s velikim zalihama ugljika i bogatom bioraznolikošću, a koji nisu šume, kao što su morski i obalni ekosustavi, močvarna područja, tresetišta i savane, kako bi se izbjeglo prebacivanje pritiska na ta područja; 103. traži od Komisije da istraži mogućnost stvaranja pravnog okvira, ponajprije u okviru Svjetske trgovinske organizacije (WTO), kojim bi se omogućila zabrana trgovine određenim sirovinama, proizvodima i uslugama koji ugrožavaju bioraznolikost; 104. naglašava da bi se ekološki otisak proizvodnje i potrošnje EU-a trebao hitno smanjiti kako bi ostao unutar granica planeta; poziva Komisiju da predloži obvezujuće ciljeve EU-a za 2030.
kako bi se znatno smanjio otisak EU-a u pogledu materijala i potrošnje te kako bi ga se do 2050. dovelo unutar granica planeta (84); podržava Komisiju u primjeni pristupa kojim se obuhvaća cjeloviti životni ciklus prilikom mjerenja okolišnog otiska proizvoda i organizacija; smatra da bi trebalo smanjiti proizvodnju i upotrebu plastike; naglašava da gospodarske aktivnosti koje utječu na ekosustave i njihovu bioraznolikost te ih iskorištavaju trebaju uključivati sve moguće zaštitne mjere za ublažavanje njihovog negativnog utjecaja na te ekosustave;
Klimatske promjene 105. izražava zabrinutost zbog toga što će se raznolikost većine kopnenih vrsta uvelike smanjiti ako zbog globalnog zagrijavanja temperatura poraste od 1,5 do 2 oC, a morske će vrste biti posebno ugrožene, posebno s obzirom na to da će se ta povećanja temperature vrlo vjerojatno i premašiti ako se nastave trenutačne putanje; stoga ponavlja da je potrebno znatno povećati ambicije EU-a i pri ostvarivanju ciljeva povezanih s ublažavanjem klimatskih promjena te u okviru strategija prilagodbe prednost dati prirodnim rješenjima i pristupima koji se temelje na ekosustavima te poboljšati zaštitu kopnenih i morskih prirodnih ponora ugljika u EU-u kao dodatnu mjeru za smanjenje emisija stakleničkih plinova; 106. poziva Komisiju da procijeni utjecaj klimatskih promjena na brojnost i zemljopisnu rasprostranjenost vrsta, da tu procjenu uzme u obzir pri provedbi Strategije za bioraznolikost za 2030. te da pomogne državama članicama da te rezultate uključe u svoje nacionalne politike i u buduća izvješća u skladu s direktivama o prirodi;
(84)
Rezolucija o novom akcijskom planu za kružno gospodarstvo.