8.2.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 67/31 srijeda, 9. lipnja 2021.
AN. budući da su šume i cijeli vrijednosni lanac koji se temelji na šumama ključni za daljnji razvoj kružnog biogospodarstva jer osiguravaju radna mjesta i gospodarsko blagostanje u ruralnim i urbanim područjima, pružaju usluge ublažavanja klimatskih promjena i prilagodbe na njih, nude zdravstvenu korist, štite bioraznolikost i mogućnosti planinskih, otočnih i ruralnih regija te suzbijaju dezertifikaciju;
AO. budući da šuma čini 43 % kopnene površine EU-a i sadrži 80 % njegove kopnene biološke raznolikosti (36); budući da su šumarske djelatnosti druga najveća kategorija pritiska navedena za vrste (37), koja posebno utječe na člankonošce, sisavce i nevaskularne biljke; budući da na mnoge vrste ovisne o šumama utječe uklanjanje mrtvih, umirućih i starih stabala (38), smanjenje šuma starog rasta te određene metode gospodarenja šumama poput potpunog krčenja šuma;
AP. budući da se više od 75 % svjetske kopnene biološke raznolikosti nalazi u šumama (39); budući da je Europski parlament dao preporuke Komisiji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma i degradacije šuma i ekosustava koje je uzrokovao EU (40),
AQ. budući da su dobro stanje okoliša i zdravi ekosustavi ključni za borbu protiv klimatskih promjena, pri čemu ekosustavi imaju glavnu ulogu u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi njima; budući da klimatske promjene utječu na biološku raznolikost jer klimatske varijable uvelike određuju zemljopisni raspon rasprostranjenosti vrsta; budući da u područjima u kojima klima više nije prikladna neke vrste mijenjaju svoj zemljopisni raspon, a druge izumiru lokalno;
AR. budući da prirodna rješenja mogu pružiti snažnu političku vezu između triju konvencija iz Rija, rješavanjem pitanja klimatskih promjena i gubitka biološke raznolikosti na integriran način;
AS. budući da je prema IPBES-u onečišćenje jedan od pet pokretača gubitka biološke raznolikosti; budući da se procjenjuje da postoje pouzdane informacije o oko 500 kemikalija i da je do travnja 2019.
Europska agencija za kemikalije smatrala da je 450 tvari dovoljno regulirano; budući da se smatra da još 10 000 tvari ima prilično dobro opisane rizike, dok su ograničeni podaci o riziku dostupni za oko 20 000 tvari; budući da za većinu, oko 70 000 tvari, jedva da postoje informacije o opasnostima ili rizicima izloženosti; budući da je potrebno hitno popuniti velike praznine u znanju u vezi sa svim utjecajima kemikalija na biološku raznolikost i okoliš;
AT. budući da svjetlosno onečišćenje mijenja prirodne razine noćnog svjetla za ljude, životinje i biljke, čime negativno utječe na biološku raznolikost, primjerice, neravnotežom migracijske, noćne i reproduktivne aktivnosti životinja, što dovodi i do gubitka života insekata i oprašivača, koje umjetno svjetlo privlači;
AU. budući da su prema izvješću Zajedničkog istraživačkog centra iz 2020.
(41) invazivne strane vrste (IAS) sada prisutne u svim ekosustavima i posebno prijete urbanim ekosustavima i travnjacima;
AV. budući da će trenutni negativni trendovi u biološkoj raznolikosti i ekosustavima narušiti napredak ne samo u pogledu ekoloških ciljeva održivog razvoja, već i u pogledu ciljeva koji se odnose na siromaštvo, glad, zdravlje, vodu, gradove
(36) (37) (38) (39) (40) (41)
Članak Europskog parlamenta od 9. prosinca 2020. naslovljen „Održivo šumarstvo: rad Parlamenta na borbi protiv krčenja šuma”.
Izvješće Komisije od 15. listopada 2020. naslovljeno „Stanje prirode u Europskoj uniji Izvješće o stanju i trendovima za 2013. – 2018. za vrste i staništa zaštićene direktivama o pticama i staništima” (COM(2020)0635). Ibid.
Izvješće FAO-a i Programa Ujedinjenih naroda za okoliš od 22. svibnja 2020. naslovljeno „Stanje svjetskih šuma – šume, biološka raznolikost i ljudi”.
Rezolucija s preporukama Komisiji o pravnom okviru EU-a za zaustavljanje i poništavanje globalnog krčenja šuma koje je uzrokovao EU.
Izvješće Zajedničkog istraživačkog centra Komisije iz serije Znanost za politiku od 13. listopada 2020. naslovljeno „Kartografsko prikazivanje i procjena stanja ekosustava i njihovih usluga: Procjena ekosustava EU-a.
(dodatak) i Inicijativa BEST Glavne uprave Komisije za okoliš (dobrovoljni program za biološku raznolikost i usluge ekosustava u najudaljenijim regijama EU-a i prekomorskim zemljama i područjima).