8.2.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 67/145 četvrtak, 10. lipnja 2021.
21. poziva sve relevantne dionike da se bore protiv diskriminacije u svojim praksama zapošljavanja i da uvedu kvote radi poticanja uključivanja žena, posebice žena različitog rasnog i etničkog podrijetla, žena s invaliditetom i LGBTI+ osoba;
22. potiče uspostavu uključivog dijaloga s relevantnim dionicima kao što su privatna poduzeća, nevladine organizacije, profesionalne komore i instituti, državne institucije, regionalne i lokalne vlasti, kreatori politika i predstavnici civilnog društva kako bi se koordinirale i ispravile manjkavosti u promicanju žena u STEM-u; naglašava da bi, s obzirom na iznimnu važnost borbe protiv kulturnih i socijalnih stereotipova protiv sposobnosti žena i njihovih uloga u sektoru STEM-a, valjalo usvojiti ciljane mjere za promicanje rodne ravnopravnosti kao što su rodno osviješteno zakonodavstvo i politike kao što su financijski poticaji ili druge mjere usmjerene na veće sudjelovanje djevojaka u obrazovanju i karijerama u području STEM-a; poziva na pružanje poticaja poduzećima koja podržavaju žene kao uzore, programe mentorstva i razvoj karijera, kao i na povećanje vidljivosti žena; prepoznaje ključnu ulogu određenih izvršnih direktora i članova višeg rukovodstva u premošćivanju digitalnog rodnog jaza osmišljavanjem poslovnih politika čiji je cilj borba protiv digitalnih stereotipova povezanih s rodom, promicanje uzora, poticanje žena da istražuju studije u području STEM-a, poticanje prekvalifikacije ili dokvalifikacije žena, promocija programa mentorstva i poboljšanje predodžbe o poslovima u IKT-u; poziva Komisiju i države članice da nastave surađivati sa svim poslovnim partnerima u području IKT-a, digitalnog, telekomunikacijskog, medijskog, audiovizualnog i tehnološkog sektora na promicanju uključive i rodno uravnotežene radne kulture i okruženja, među ostalim uvođenjem mjera kao što su kampanje za podizanje razine osviještenosti i promicanje rodne ravnopravnosti u privatnom sektoru STEM-a, te poticanjem javno-privatnih partnerstava na olakšavanje pristupa tržištu rada u području STEM-a za nedavno diplomirane, uz promicanje programa praksi i stažiranja za djevojke i mlade žene kako bi im se olakšao prijelaz na tržište rada, i to zahvaljujući inicijativama kao što su mentorstva i stipendije za djevojke u nepovoljnom položaju te javno-privatnim partnerstvima između obrazovnih sustava, vlada i poduzeća koja rade u području novih tehnologija, kao što su 3D tehnologija, umjetna inteligencija, nanotehnologija, robotika i genska terapija, te da u tu svrhu dijele informacije i dobre prakse diljem država članica;
23.
ističe vezu između rodnog jaza i razlike u mirovinama; stoga poziva države članice da riješe problem tih razlika i smanje ih te da poduzmu dodatne korake kako bi se ženama osigurali adekvatan pristup obrazovanju, prilika za postizanje ekonomske neovisnosti i mogućnosti za napredovanje u karijeri;
Digitalni sektor
24. izražava žaljenje zbog činjenice da rodni jaz postoji u svojim područjima digitalne tehnologije, no izražava osobitu zabrinutost zbog rodnog jaza u inovativnim tehnologijama kao što su umjetna inteligencija i kibersigurnost, u kojima prosječna zastupljenost žena u svijetu iznosi 12 % odnosno 20 % (22); predlaže da se više pozornosti i potpore posveti slabo naseljenim i izrazito ruralnim područjima, u kojima se ta situacija pogoršava;
25.
ističe da je kvaliteta korištenih skupova podataka ključna za uspješnost tehnologija umjetne inteligencije, da umjetna inteligencija ne smije povećati rodnu neravnopravnost i stereotipove prenošenjem pristranosti i predrasuda iz analogne u digitalnu sferu na temelju algoritama, te da umjetna inteligencija može znatno doprinijeti rodnoj ravnopravnosti, pod uvjetom da se izradi odgovarajući pravni okvir te iskorijene svjesne i nesvjesne predrasude; ističe da se jedan od kritičnih nedostataka umjetne inteligencije odnosi na određene vrste pristranosti, primjerice one na temelju roda, dobi, invaliditeta, vjeroispovijesti, rasnog ili etničkog podrijetla, socijalnog podrijetla ili seksualne orijentacije, koje proizlaze iz homogene radne snage; konstatira da nove tehnologije marginaliziraju žene intersekcijskim vrstama diskriminacije, primjerice žene koje nisu bjelkinje zbog pogrešaka u tehnologiji prepoznavanja lica; naglašava potrebu za raznolikim timovima programera i inženjera i njihovom suradnjom s ključnim društvenim akterima kako bi se spriječilo nenamjerno uključivanje rodne i kulturne pristranosti u algoritme, sustave i aplikacije umjetne inteligencije; podržava izradu obrazovnih kurikuluma i aktivnosti za senzibilizaciju javnosti o društvenom, pravnom i etičkom učinku umjetne inteligencije; poziva Komisiju i države članice da poduzmu sve moguće mjere kako bi se spriječila takva pristranost i da zajamče potpunu zaštitu temeljnih prava; naglašava da se infrastruktura za ljudski nadzor mora razviti prije uvođenja tehnologija umjetne inteligencije u visokorizičnim sektorima, posebice u zdravstvu, u što je obvezno uključiti i stručnjake za rodnu ravnopravnost;
(22)
Sax, L. J., Kanny, M. A., Jacobs, J. A. et al., Understanding the Changing Dynamics of the Gender Gap in Undergraduate Engineering Majors: 1971-2011 („Razumijevanje nove dinamike rodnog jaza u preddiplomskim studijima inženjerstva: 1971. – 2011.”), Research in Higher Education, vol.
57, br. 5, 2016.; Shade, L. R., Missing in action: Gender in Canada’s digital economy agenda („Nestao u akciji: rod u kanadskom planu za digitalno gospodarstvo”), Signs: Journal of Women in Culture and Society, vol.
39, br. 4, 2014., str. 887. – 896.