8.2.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 67/139 četvrtak, 10. lipnja 2021.
kojih samo 36 % čine žene, te u digitalnom sektoru, u kojemu je tri puta više muškaraca nego žena; budući da značajne razine rodne segregacije među studentima i osobama s diplomom iz područja STEM-a čine temelj za buduću rodnu segregaciju u karijerama povezanima sa STEM-om; budući da vrlo malen broj tinejdžerki u državama članicama (manje od 3 %) izražava zanimanje za rad u području IKT-a u dobi od 30 godina (11); budući da je ženama iz nepovoljnih socioekonomskih položaja posebice teško ući u sektor STEM-a; budući da su unatoč pozitivnom trendu interesa i sudjelovanja djevojčica u obrazovanju u području STEM-a ti postotci i dalje nedovoljni; budući da tijekom osnovnoškolskog obrazovanja dječaci i djevojčice imaju slične stavove prema STEM-u te da su u mnogim slučajevima djevojčice uspješnije od dječaka u zadaćama u području STEM-a i IKT-a (12); budući da rodne razlike u predmetima iz područja STEM-a tijekom visokog obrazovanja nisu opravdane akademskim uspjehom jer djevojke i mladići pokazuju slične razine uspjeha u znanosti i matematici tijekom srednjoškolskog obrazovanja; budući da se, međutim, djevojke boje da će biti manje uspješne od dječaka u karijerama povezanima sa STEM-om te zbog toga žene imaju manje samopouzdanja kad je riječ o digitalnim vještinama; budući da su društvene norme i rodno uvjetovana očekivanja o odabiru karijere, često pojačani obrazovnim sadržajem i kurikulima, među pokretačima rodne segregacije u visokom obrazovanju;
C. budući da se žene koje steknu diplomu u području STEM-a mogu susresti s poteškoćama u pronalasku svog mjesta na tržištu rada te je, u usporedbi s muškarcima, manje vjerojatno da će naći posao u području STEM-a ili ostati na njemu, što je posljedica različitih postojećih prepreka, primjerice rodnih stereotipova, radnih okruženja kojima dominiraju muškarci, diskriminacije i predrasuda, svjesne i nesvjesne pristranosti, spolnog uznemiravanja, negativnog radnog okruženja i nedostatka ženskih uzora i mentora; budući da bi smanjenje rodnog jaza u obrazovnim područjima u STEM-u moglo dovesti do smanjenja jaza u pogledu vještina, povećanja zapošljavanja i produktivnosti žena te smanjenja segregacije u toj struci, što bi u konačnici potaknulo gospodarski rast zahvaljujući većoj produktivnosti i radu; budući da bi uklanjanje rodnih razlika u karijerama u području STEM-a doprinijelo povećanju BDP-a EU-a po stanovniku za 2,2 do 3 % do 2050.
(13); budući da bi uklanjanje rodnih razlika u karijerama u području STEM-a predstavljalo napredak prema rodnoj ravnopravnosti i ostvarenju ljudskih prava žena i djevojaka te pozitivno utjecalo na smanjenje rodnih razlika u plaćama i mirovinama;
D. budući da se prema istraživanju Agencije EU-a za temeljna prava (14) procjenjuje da se 55 % žena u EU-u suočava sa spolnim uznemiravanjem od 15. godine, dok 14 % žena od 15. godine doživi uznemiravanje preko interneta; budući da su mnoge žene tijekom pandemije bolesti COVID-19 postale žrtvama novih oblika nasilja, kao što su spolno i psihološko uznemiravanje preko interneta; budući da su hitno potrebne mjere za rješavanje problema tih novih oblika seksualnog i psihološkog uznemiravanja; budući da je prijavljen velik broj slučajeva spolnog uznemiravanja u obrazovnim ustanovama u području STEM-a, među ostalim u školama, na sveučilištima i radnom mjestu, što doprinosi isključivanju žena iz tog sektora;
E. budući da je nedovoljna zastupljenost žena koje rade u području inovativnih tehnologija kao što je umjetna inteligencija izvor zabrinutosti jer može negativno utjecati na izradu, razvoj i primjenu tih tehnologija te uzrokovati kontinuiranje postojećih diskriminirajućih praksi i stereotipova te razvoj „rodno pristranih algoritama”; budući da su napori u borbi protiv rodne pristranosti, stereotipova i neravnopravnosti u digitalnom sektoru nedovoljni; budući da rodno uvjetovane razlike i dalje postoje u svim područjima digitalne tehnologije, a posebno umjetne inteligencije i kibersigurnosti, čime se u digitalnom sektoru u doglednoj budućnosti učvršćuje trend pristranosti prema muškarcima; budući da rješavanje pitanja te pristranosti zahtijeva postavljanje jasnih zahtjeva u pogledu etike i transparentnosti; budući da nepotpuni i netočni skupovi podataka i nedostatak podataka iskazanih po spolu mogu narušiti postupak obrade i zaključivanja sustava umjetne inteligencije i dodatno ugroziti postizanje rodne ravnopravnosti u društvu; budući da treba uzeti u obzir i jedinstvene okolnosti u kojima se nalaze europska mala i srednja poduzeća, s posebnim naglaskom na njihovu
(11) (12) (13) (14)
Međunarodno udruženje za vrednovanje obrazovnih postignuća (IEA), International Computer and Information Literacy Study 2018 (ICILS) („Međunarodna studija o računalnoj i informacijskoj pismenosti za 2018.”).
O’Dea, R. E., Lagisz, M., Jennions, M. D. et al., Gender differences in individual variation in academic grades fail to fit expected patterns for STEM, („Rodne razlike u individualnim varijacijama akademske uspješnosti ne slijede očekivane obrasce za STEM”), Nature Communications 9, 3777, 2018.
Europski institut za ravnopravnost spolova, Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth („Gospodarske prednosti rodne ravnopravnosti u EU-u: kako rodna ravnopravnost u obrazovanju u području STEM-a dovodi do gospodarskog rasta”), 2017.
Agencija EU-a za temeljna prava, Violence against women: an EU-wide survey („Nasilje nad ženama: istraživanje provedeno diljem EU-a”), 2014.