8.2.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 67/111 četvrtak, 10. lipnja 2021.
(d) procjenjivanje koje bi institucije, organizacije i medijske kuće usko povezane s ruskom vladom trebalo pratiti u pogledu njihovih aktivnosti u EU-u;
(e) povećanje potpore borcima za ljudska prava, neovisnim nevladinim organizacijama i medijima, civilnom društvu i onima koji brane političke i građanske slobode u Rusiji, primjerice pokazivanjem trajnijeg angažmana na visokoj razini u ključnim pojedinačnim zabrinjavajućim slučajevima, uključujući trovanje Vladimira Kara-Murze, potpunim iskorištavanjem posjeta veleposlanika i drugih dužnosnika regijama kako bi izrazili zabrinutost u pogledu ljudskih prava te se susreli s braniteljima ljudskih prava i civilnim društvom, te strateškim iskorištavanjem društvenih medija, novinskih komentara i tiskovnih konferencija kako bi izrazili potporu borcima za ljudska prava, uključujući u Rusiji i putem ruskih nezavisnih kanala, kao i pružanjem potpore ugroženim nezavisnim novinarima u Rusiji diplomatskim/konzularnim djelovanjem, uključujući putem fleksibilne vizne politike; iako Parlament naglašava da ta suradnja s civilnim društvom mora biti temelj budućeg novog strateškog pristupa EU-a prema Rusiji te apelira na države članice da razmotre prihvaćanje ugroženih ili zabranjenih nevladinih organizacija iz Rusije i da im po potrebi omoguće djelovanje s teritorija EU-a te da povećaju potporu radu branitelja ljudskih prava i da, gdje je to primjereno, olakšaju izdavanje hitnih viza i osiguraju privremeno sklonište u državama članicama EU-a;
(f) potrebu za nastavkom suradnje civilnog društva s Rusijom i stoga za rješavanjem sve većih prepreka koje ruske vlasti stvaraju za međuljudske kontakte, suradnju civilnog društva i potporu ruskim organizacijama civilnog društva;
(g) osudu novih oblika podzemne represije usmjerene na sankcioniranje, i u glavnom gradu i drugdje, sudjelovanja zaposlenika, bolničkih liječnika, nastavnika i socijalnih radnika u prosvjedima ili potpori protivnicima trenutačnog režima;
(h) potrebu da EU i njegove države članice u Vijeću Europe hitno pokrenu raspravu o nedavnom donošenju autoritarnih zakonodavnih akata Ruske Federacije u svjetlu ispunjavanja svojih međunarodnih obveza prema Vijeću Europe;
(i)
poduzimanje koordiniranog djelovanja s međunarodnim partnerima sličnih stavova, uključujući zemlje skupine G7, apelirajući na ruske vlasti da okončaju domaću represiju protiv demokratskih aktivista, aktivista civilnog društva i boraca za ljudska prava, što bi trebalo uključivati i intervencije na visokoj razini i javne intervencije, koordinirane inicijative i trajni nadzor na međunarodnim i regionalnim forumima za ljudska prava, kao što su Vijeće Europe, OESS i Vijeće UN-a za ljudska prava;
(j)
provedbu redovitih procjena učinka na ljudska prava kako bi se osiguralo da se suradnjom s ruskim vlastima ne ugrožavaju ciljevi ljudskih prava i da se njima izravno ili neizravno ne doprinosi kršenju ljudskih prava;
(k) poticanje gradova u EU-u koji imaju aktivne projekte bratimljenja s ruskim gradovima da preispitaju i ažuriraju te sporazume kako bi se u obzir uzela dimenzija ljudskih prava i da usmjere suradnju uglavnom na kontakte civilnog društva i međuljudske kontakte;
(l)
poštovanje poziva Parlamenta delegaciji EU-a i nacionalnim diplomatskim predstavništvima u Rusiji da pomno prate situaciju i suđenja pojedinačnim političkim zatvorenicima na terenu te da im pruže svu potrebnu potporu i da surađuju kako bi se osiguralo njihovo brzo puštanje na slobodu;
(m) izbjegavanje pružanja legitimiteta dužnosnicima odgovornima za kršenja ljudskih prava i represiju, primjerice osiguravanjem da veleposlanici i posjetitelji na visokoj razini izbjegavaju diskrecijske sastanke s dužnosnicima uključenima u represiju, na primjer, s članovima Državne dume koji su uključeni u izradu zakona o „stranim agentima”, kao što je Andrej Klimov; praćenje u tom pogledu bilateralnih foruma kao što su dijalog iz Trianona i dijalog iz Sočija; procjenjivanje njihova prekida po uzoru na dijalog iz Peterburga, za koji je donesena odluka o prestanku sazivanja sve dok su neki njegovi članovi žrtve diskriminacije kao „nepoželjne strane organizacije”;
3. izražava potporu svim pojedincima i organizacijama koji su meta represije i apelira na ruske vlasti da prestanu s uznemiravanjem i zastrašivanjem te napadima na civilno društvo, medije, organizacije za ljudska prava i aktiviste; osuđuje neuspjeh ruskih vlasti da zaštite te aktere od napada i činova zlostavljanja i zastrašivanja za koje su odgovorne treće strane te da nepristrano istraže takve napade;