8.2.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 67/39 Keskiviikko 9. kesäkuuta 2021
luonnonvaraisia eläimiä ja kasveja ja edistää biologista monimuotoisuutta koskevien yleisten tavoitteiden saavuttamista; korostaa tarvetta sisällyttää uusiin rakennuksiin sellaisia toimenpiteitä kuin viherkattojen vähimmäisosuus, jolla tuetaan kaupunkiviljelyä, tarvittaessa myös hedelmäpuiden käyttöä, varmistetaan, että kemiallisia torjunta-aineita ei käytetä, vähennetään lannoitteiden käyttöä EU:n kaupunkien viheralueilla ja lisätään viheralueiden määrää asukkaiden määrän mukaan ja puututaan samalla viheralueiden saatavuuteen liittyvään epätasa-arvoon; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita laajentamaan maan ja merten ekologiset käytävät kaupunkialueille, myös kehittämällä Euroopan laajuiseen luontoverkostoon (TEN-N) liittyvän Euroopan laajuisen vihreän infrastruktuurin verkoston (TEN-G); Eliöiden suora hyödyntäminen 52. ilmaisee tukensa vuodelle 2030 asetetuille tavoitteille, joiden mukaan vähintään 25 prosenttia maatalousmaasta olisi saatava luonnonmukaisen tilanhoidon piiriin niin, että tavoitetta nostetaan keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; panee erittäin tyytyväisenä merkille myös tavoitteen varmistaa, että vähintään 10 prosenttia maatalousmaasta koostuu hyvin monimuotoisista maisemapiirteistä, ja katsoo, että tavoite olisi pantava täytäntöön asianmukaisella tasolla, jotta voidaan taata elinympäristöjen ekologinen kytkeytyneisyys viljelymaisemien välillä; korostaa, että molemmat tavoitteet olisi sisällytettävä EU:n lainsäädäntöön ja kunkin jäsenvaltion olisi pantava ne täytäntöön myös yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) strategisten suunnitelmien yhteydessä; 53. panee erittäin huolestuneena merkille, että viljelyalueiden biologista monimuotoisuutta koskevan tilintarkastus­ tuomioistuimen kertomuksen mukaan viljelysmaiden lajien määrä ja lajivalikoima EU:ssa ovat jatkuvasti vähentyneet; pitää valitettavana, että EU:n vuoteen 2020 ulottuneessa biodiversiteettistrategiassa ei asetettu maataloudelle mitattavissa olevia tavoitteita ja toimia, minkä vuoksi on vaikeaa arvioida edistymistä; muistuttaa, että biologista monimuotoisuutta koskevien YMP:n menojen seuranta on ollut epäluotettavaa ja että EU:n politiikkoja ja strategioita ei ole koordinoitu riittävästi, mikä on johtanut siihen, että niissä ei puututa geneettisen vaihtelun vähenemiseen (75); kehottaa komissiota noudattamaan tilintarkastustuomioistuimen viljelyalueiden biologisesta monimuotoisuudesta antamia suosituksia ja hyödyntämään opittuja asioita vuoteen 2030 ulottuvassa biodiversiteettistrategiassa (76); 54. painottaa biologisen monimuotoisuuden ratkaisevaa merkitystä EU:n ruokaturvan varmistamisen kannalta; korostaa EU:n maatalousalan tärkeää roolia terveellisten, turvallisten ja kohtuuhintaisten elintarvikkeiden tuotannossa; korostaa, että viljelijät ovat keskeisellä sijalla tämän strategian onnistumisessa ja että tämä strategia olisi sovitettava yhteen Pellolta pöytään -strategian toimenpiteiden, päämäärien ja tavoitteiden kanssa; 55. pitää välttämättömänä, että EU:n maatalous muutetaan kestäväksi ja varmistetaan eläinten hyvinvointia koskevat korkeat vaatimukset ekologisen siirtymän ja ilmastosiirtymän mukaisesti siten, että minimoidaan fossiilisten ja kemiallisten tuotantopanosten sekä antibioottihoidon käyttö; korostaa, että maatalouden olisi edistettävä biologisen monimuotoisuuden suojelua ja ennallistamista; 56. pitää mahdollisten sosioekonomisten vaikutusten vuoksi välttämättömänä, että viljelijät saavat tukea, myös taloudellista tukea, ja koulutusta siirtymisessä kohti kestäviä maatalousjärjestelmiä, jotta edistetään agroekologisia ja muita innovatiivisia kestäviä käytäntöjä; korostaa siksi, että on tärkeää varmistaa tarkasti määritelty ja riittävä taloudellinen tuki, myös monivuotisen rahoituskehyksen yhteydessä, näiden tavoitteiden saavuttamiseksi, ja kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita käyttämään YMP:n strategiasuunnitelmia ja sen vihreitä osatekijöitä näihin tarkoituksiin ja kehittämään samalla kaikkia hyödyttäviä ratkaisuja biologisen monimuotoisuuden suojeluun; 57. kehottaa komissiota laatimaan strategian, jolla tuetaan paikallisia arvoketjuja ehdotettujen tavoitteiden saavuttamisessa, ja korostaa, että pienet maatalousyritykset tarvitsevat erityistukea strategiaan osallistuessaan; 58. suhtautuu myönteisesti siihen, että luonnonmukainen maatalous tunnustetaan yhdeksi vahvaksi osatekijäksi EU:n tiellä kohti kestävämpiä elintarvikejärjestelmiä, etenkin biologista monimuotoisuutta ajatellen, ja jotta se voi saavuttaa taloudellista kehitystä, maaseudun työllisyyttä, ympäristönsuojelua ja ilmastotoimia koskevat julkisen politiikan tavoitteet; korostaa luonnonmukaista maataloutta koskevan eurooppalaisen toimintasuunnitelman merkitystä luonnonmukaisen viljelyn osuuden lisäämiselle; 59. korostaa, että luonnonmukaisen elintarviketuotannon kasvua on täydennettävä markkinoiden ja toimitusketjun kehittämisellä sekä toimenpiteillä, joilla edistetään luonnonmukaisten elintarvikkeiden kysyntää, myös julkisten hankintojen ja monenlaisten edistämistoimien avulla, tutkimuksella, innovoinnilla, koulutuksella ja tieteellisen tiedon siirrolla, joilla pyritään tukemaan luonnonmukaisten tuotteiden markkinoita ja viljelijöiden oikeudenmukaisia korvauksia ja edistetään
(75) (76)
Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomus ”Viljelyalueiden biologinen monimuotoisuus: laskusuunnassa YMP:stä saadusta rahoituksesta huolimatta”, 5. kesäkuuta 2020.
Ks. edellinen alaviite.