8.2.2022
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 67/139 Torstai 10. kesäkuuta 2021
suorittaneiden joukossa, jossa naisten osuus on vain 36 prosenttia, sekä digitaalialalla, jolla miehiä on kolminkertainen määrä naisiin verrattuna; toteaa, että sukupuolten voimakas eriytyminen STEM-alojen opiskelijoiden ja valmistuneiden parissa luo perustan myöhemmälle STEM-alojen työuriin liittyvälle sukupuolten eriytymiselle; toteaa, että hyvin harvat teini-ikäiset tytöt (alle kolme prosenttia) EU:n jäsenvaltioissa ovat kiinnostuneita työskentelemään tieto- ja viestintätekniikan ammattilaisena 30-vuotiaana (11); ottaa huomioon, että sosioekonomisesti heikommassa asemassa olevien naisten on erityisen vaikeaa päästä STEM-alalle; toteaa, että vaikka tyttöjen osallistumisessa ja kiinnostuksessa STEM-alojen koulutukseen on tapahtunut myönteistä kehitystä, prosenttiosuudet eivät edelleenkään ole riittävän korkeat; ottaa huomioon, että poikien ja tyttöjen asenteet STEM-aineita kohtaan eivät poikkea toisistaan alemman perusasteen koulutuksessa ja monissa tapauksissa tytöt pärjäävät STEM-aineisiin sekä tieto- ja viestintätekniikkaan liittyvissä tehtävissä usein poikia paremmin (12); ottaa huomioon, että akateeminen suoriutuminen ei riitä korkeakoulutuksen STEM-aineiden sukupuolierojen perusteeksi, koska toisen asteen koulutuksessa tyttöjen ja poikien saavutukset tieteen ja matematiikan alalla ovat keskenään saman tasoisia; ottaa kuitenkin huomioon, että tytöt pelkäävät menestyvänsä poikia huonommin STEM-aineisiin liittyvillä urilla ja että tästä syystä naiset luottavat miehiä vähemmän omiin digitaalisiin taitoihinsa; ottaa huomioon, että yhteiskunnalliset normit ja sukupuoleen perustuvat odotukset uravalinnoista, joita koulutussisällöt ja opetussuunnitelmat usein vahvistavat, ovat keskeisiä tekijöitä sukupuolten eriytymisessä korkea-asteen koulutuksessa;
C. ottaa huomioon, että STEM-aineita pääaineenaan opiskelevilla naisilla voi olla vaikeuksia löytää paikkaansa STEM-alojen työmarkkinoilla ja he siirtyvät miehiä epätodennäköisemmin STEM-ammatteihin tai jäävät niihin, mikä johtuu heidän kohtaamistaan erilaisista esteistä, kuten sukupuolistereotypioista, miesvaltaisista työympäristöistä, syrjinnästä ja ennakkoluuloista, tietoisista ja tiedostamattomista ennakkoasenteista, seksuaalisesta häirinnästä, lannistavasta työympäristöstä sekä naispuolisten roolimallien ja mentorien puuttumisesta; katsoo, että sukupuolten välisen eron kaventaminen STEM-koulutusaloilla voisi vähentää osaamisvajetta, lisätä naisten työllisyyttä ja tuottavuutta sekä vähentää ammatillista eriytymistä, mikä edistäisi viime kädessä myös talouskasvua tuottavuuden kasvun ja työvoiman lisääntymisen myötä; ottaa huomioon, että STEM-uriin liittyvän sukupuolten välisen kuilun umpeen kurominen kasvattaisi EU:n BKT:tä henkeä kohti 2,2–3,0 prosentilla vuoteen 2050 mennessä (13); katsoo, että STEM-uriin liittyvän sukupuolten välisen kuilun umpeen kurominen olisi askel kohti sukupuolten tasa-arvoa sekä naisten ja tyttöjen ihmisoikeuksien toteutumista ja että sillä olisi myönteinen vaikutus sukupuolten välisen palkka- ja eläkekuilun kaventamiseen;
D. ottaa huomioon, että EU:n perusoikeusviraston tutkimuksen (14) mukaan arviolta 55 prosenttia EU:n naisista on kohdannut seksuaalista häirintää 15 vuotta täytettyään ja 14 prosenttia naisista on kokenut verkkohäirintää 15 vuoden iästä lähtien; ottaa huomioon, että monet naiset ovat covid-19-pandemian aikana joutuneet verkkoväkivallan uudenlaisten muotojen, kuten verkossa tapahtuvan seksuaalisen ja psykologisen häirinnän, uhriksi; katsoo, että tarvitaan kiireellisesti toimenpiteitä näihin uudenlaisiin seksuaalisiin ja psykologisiin häirintämuotoihin puuttumiseksi; ottaa huomioon, että STEM-tieteiden koulutuskeskuksissa, myös kouluissa, yliopistoissa ja työpaikoilla, on kerrottu esiintyvän paljon seksuaalista häirintää, mikä sulkee naiset alan ulkopuolelle entistäkin enemmän;
E. katsoo, että innovoivien teknologioiden, kuten tekoälyn, parissa työskentelevien naisten aliedustus on merkittävä huolenaihe, koska se voi vaikuttaa kielteisesti näiden teknologioiden suunnitteluun, kehittämiseen ja täytäntöönpanoon, mikä johtaa nykyisten syrjivien käytäntöjen ja stereotypioiden toistumiseen ja sukupuolittuneiden algoritmien kehittymiseen; katsoo, että toimet sukupuolittuneiden käytäntöjen, stereotypioiden ja eriarvoisuuden torjumiseksi digitaalialalla ovat riittämättömiä; ottaa huomioon, että sukupuolten välinen kuilu vallitsee edelleen kaikilla digitaaliteknologian aloilla ja erityisesti tekoälyn ja kyberturvallisuuden aloilla, mikä vahvistaa digitaalialan miehiä suosivaa kehityspolkua lähitulevaisuudessa; katsoo, että näihin vinoumiin puuttuminen edellyttää eettisyyttä ja avoimuutta koskevien selkeiden vaatimusten kehittämistä; katsoo, että epätäydelliset ja epätarkat tietoaineistot ja sukupuolittain eritellyn tiedon puute voivat vääristää tekoälyjärjestelmien taustalla olevaa tiedonkäsittelyä ja päättelyä ja vaarantaa entistä vakavammin sukupuolten tasa-arvon saavuttamisen yhteiskunnassa; katsoo, että olisi myös otettava asianmukaisesti huomioon Euroopan pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) ainutlaatuiset olosuhteet, jotka liittyvät erityisesti niiden kokoon, kykyyn panna täytäntöön uusia vaatimuksia ja mahdollisuuksiin toimia arvokkaina
(11) (12) (13) (14)
Kansainvälinen koulutussaavutusten arviointijärjestö (IEA), kansainvälinen monilukutaidon tutkimus (ICILS), 2018.
R.E. O’Dea, M. Lagisz, M.D. Jennions ja muut, ”Gender differences in individual variation in academic grades fail to fit expected patterns for STEM”, Nature Communications 9, 3777, 2018.
Euroopan tasa-arvoinstituutin tutkimus ”Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth”, 2017.
Euroopan unionin perusoikeusvirasto, ”Violence against Women: an EU-wide survey”, 2014.