ET
8.2.2022
Euroopa Liidu Teataja
C 67/145 Neljapäev, 10. juuni 2021
21. kutsub kõiki asjaomaseid sidusrühmi üles tegelema diskrimineerimisega värbamistavades ja kehtestama kvoodid, et soodustada naiste, eelkõige eri rassilise ja etnilise taustaga naiste, puuetega naiste ja LGBTI+ kogukonna liikmete kaasamist;
22. ergutab kaasava dialoogi loomist asjaomaste sidusrühmadega, nagu eraettevõtjad, valitsusvälised organisatsioonid, kutseühingud ja -institutsioonid, riigiasutused, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, poliitikakujundajad ja kodanikuühiskonna esindajad, et koordineerida puuduvaid sidemeid ja nendega tegeleda, et edendada naiste osalemist STEM-valdkonnas; rõhutab, et arvestades seda, kui äärmiselt tähtis on võidelda STEM-sektoris naiste võimete ja rolli negatiivselt kujutavate kultuuriliste ja sotsiaalsete stereotüüpidega, tuleks võtta sihipäraseid meetmeid, et edendada soolist võrdõiguslikkust, näiteks soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise õigusakte või poliitikavahendeid, nagu rahalised stiimulid, või muid meetmeid, et suurendada tütarlaste osalemist STEM-valdkonna hariduses ja karjääris; nõuab stiimulite pakkumist ettevõtetele, kes toetavad naiseeskujusid, mentorlusprogramme ja karjäärivõimalusi, ning naiste nähtavuse suurendamist; tunnistab tegevjuhtide ja ettevõtete kõrgema juhtkonna olulist rolli soolise digilõhe kaotamisel ettevõtte poliitika arendamise abil, mille eesmärk on võidelda digitaalvaldkonna sooliste stereotüüpide vastu, edendades eeskujusid, motiveerides naisi uurima STEM-valdkonna haridust, stimuleerides naiste ümberõppimist või enesetäiendamist, edendades mentorlusprogramme ja parandades IKT-töökohtade kuvandit; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema rohkem koostööd kõigi IKT-, digitaal-, telekommunikatsiooni-, meedia-, audiovisuaal- ja tehnoloogiavaldkonna äripartneritega, et edendada kaasavat ja sooliselt tasakaalustatud töökultuuri ja keskkonda, sealhulgas võttes selliseid meetmeid nagu teadlikkuse suurendamise kampaaniad soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks STEM-valdkonnas erasektorites ning avaliku ja erasektori partnerlused, et hõlbustada hiljuti kõrgkooli lõpetanud üliõpilaste juurdepääsu STEM-valdkonna tööturule, edendades tütarlaste ja noorte naiste õpipoisiõppe süsteeme ja praktikat, et tõhustada nende üleminekut tööturule, kasutades selliseid algatusi nagu mentorlus ja stipendiumid ebasoodsas olukorras olevatele tütarlastele, ning avaliku ja erasektori partnerlusi haridussüsteemide, valitsuste ja ettevõtete vahel, kes töötavad kujunemisjärgus tehnoloogia valdkonnas, nagu 3D tehnoloogia, tehisintellekt, robootika ja geeniteraapia, ning jagama selleks liikmesriikides teavet ja vahetama häid tavu;
23. rõhutab soolise lõhe ja pensionilõhe seost; kutsub seetõttu liikmesriike üles nende probleemidega tegelema ja neid vähendama ning võtma lisameetmeid, et tagada naistele piisav juurdepääs haridusele, võimalus saavutada majanduslik sõltumatus ja karjääri edendamise võimalused;
Digisektor
24. peab kahetsusväärseks asjaolu, et sooline lõhe esineb kõigis digitehnoloogia valdkondades, kuid on eriti mures soolise lõhe pärast innovatiivsete tehnoloogiate puhul, näiteks tehisintellekti ja küberturvalisuse valdkonnas, kus naiste keskmine osakaal maailmas on vastavalt 12 % ja 20 % (22); teeb ettepaneku pühendada rohkem tähelepanu ja toetust hõredalt asustatud piirkondadele ja eriti maapiirkondadele, kus selline olukord halveneb;
25. rõhutab, et kasutatavate andmekogumite kvaliteet on tehisintellekti tehnoloogia tulemuslikkuse jaoks ülimalt tähtis, et tehisintellekt ei tohi kinnistada soolist ebavõrdsust ja stereotüüpe, viies algoritmide alusel eelarvamusi ja eelarvamusi analoogmaailmast digitaalsfääri üle, ning et tehisintellekt võib oluliselt kaasa aidata soolise võrdõiguslikkuse edendamisele, tingimusel et töötatakse välja asjakohane õigusraamistik ning kõrvaldatakse teadlik ja alateadlik kallutatus; rõhutab, et tehisintellekti üks kõige suuremaid puudusi on seotud tööjõu homogeensusest tingitud eri liiki kallutatusega, nagu sugu, vanus, puue, usk, rass või etniline päritolu, sotsiaalne taust või seksuaalne sättumus; märgib, et läbipõimunud diskrimineerimise tõttu marginaliseerib kujunemisjärgus tehnoloogia naisi, mille näiteks on tumedanahalised naised näotuvastustehnoloogias esinevate vigade tõttu; rõhutab vajadust arendajatest ja inseneridest koosnevate mitmekesiste meeskondade järele, kes töötavad koos peamiste ühiskondlike osalejatega, et vältida soolise ja kultuurilise kallutatuse tahtmatut lisamist tehisintellekti algoritmidesse, süsteemidesse ja rakendustesse; toetab õppekavade loomist ja tegevusi üldsuse teadlikkuse suurendamiseks tehisintellekti ühiskondliku, õigusliku ja eetilise mõju kohta; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma kõik võimalikud meetmed, et sellist kallutatust vältida ja tagada põhiõiguste täielik kaitse; rõhutab, et enne tehisintellekti tehnoloogia rakendamist kõrge riskitasemega sektorites, eriti tervishoius, tuleb välja töötada inimjärelevalve taristu ning kaasata soolise võrdõiguslikkuse eksperdid;
(22)
Sax, L.J., Kanny, M. A., Jacobs, J. A. jt, „Understanding the Changing Dynamics of the Gender Gap in Undergraduate Engineering Majors: 1971-2011“ (Kuidas mõista muutlikku soolist lõhet inseneeria valdkonna üliõpilaste seas: 1971–2011), Research in Higher Education, kd 57, nr 5, 2016; Shade, L. R., „Missing in action: Gender in Canada’s digital economy agenda“ (Kadunud: sooline võrdõiguslikkus Kanada digitaalmajanduse tegevuskavas), Signs: Journal of Women in Culture and Society, kd 39, nr 4, 2014, lk 887–896.