8.2.2022
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 67/139 Neljapäev, 10. juuni 2021
STEM-valdkonna lõpetanute seas on vaid 36 % naised, ning digitaalsektoris, kus mehi on rohkem kui kolm korda rohkem kui naisi; arvestades, et STEM-erialade õppijate ja lõpetanute suur sooline segregatsioon loob aluse tulevaseks sooliseks segregatsiooniks STEM-erialadega seotud karjääris; arvestades, et väga vähesed teismelised tütarlapsed liikmesriikides (vähem kui 3 %) väljendavad huvi töötada 30-aastaselt IKT-spetsialistina (11); arvestades, et ebasoodsa sotsiaal-majandusliku taustaga naistel on STEM-sektorisse siseneda eriti raske; arvestades, et kuigi tütarlapsed on hakanud STEM-erialade õppimise vastu suuremat huvi tundma ja neis osalema, on nende osakaal endiselt ebapiisav; arvestades, et poiste ja tütarlaste suhtumine STEM-valdkondadesse alghariduse ajal ei erine ja paljudel juhtudel on tütarlaste tulemused STEM- ja IKT-alastes ülesannetes poiste omadest sageli paremad (12); arvestades, et kõrghariduse STEM-valdkonna õppeainete soolised erinevused ei ole seotud akadeemilise sooritusega, kuna tütarlastel ja poistel on teise taseme hariduse teaduse ja matemaatika valdkondade saavutused väga sarnased; arvestades aga ka seda, et tüdrukud kardavad, et on STEM-valdkonnaga seotud karjääris vähem edukad kui poisid ning seetõttu on naised oma digioskustes vähem kindlad; arvestades, et karjäärivalikuid puudutavad sotsiaalsed normid ja soolised ootused, mida sageli tugevdatakse hariduse sisu ja õppekavade kaudu, on kaks kõrghariduses ilmneva soolise segregatsiooni peamist tõukejõudu;
C. arvestades, et STEM-valdkonnas ülikooli lõpetanud naistel on raske leida oma kohta STEM-valdkonna töökohtadel ning neil on meestest vähem tõenäoline siseneda STEM-valdkonna ametikohtadele või jääda sinna mitmesuguste takistuste tõttu, nagu soolised stereotüübid, meeste ülekaaluga töökohad, diskrimineerimine ja eelarvamused, teadlik ja alateadlik eelarvamus, seksuaalne ahistamine, negatiivne töökeskkond ning naiste eeskujude ja mentorite puudumine; arvestades, et soolise lõhe vähendamine STEM-erialadel võib vähendada oskuste lõhet, suurendada naiste tööhõivet ja tootlikkust ning vähendada segregatsiooni tööturul, mis lõppkokkuvõttes soodustaks majanduskasvu nii suurema tootlikkuse kui ka tööjõu kasvu kaudu; arvestades, et soolise lõhe kaotamine STEM-valdkonna kutsealadel aitaks suurendada ELi SKPd inimese kohta 2050. aastaks 2,2–3,0 % (13); arvestades, et soolise ebavõrdsuse kaotamisel STEM-valdkonna kutsealadel kujutaks endast sammu soolise võrdõiguslikkuse ning naiste ja tütarlaste inimõiguste edendamise poole, samuti oleks sellel positiivne mõju soolise palgalõhe ja soolise pensionilõhe vähendamisele;
D. arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti uuringu (14) kohaselt on hinnanguliselt 55 % ELi naistest kogenud seksuaalset ahistamist alates 15. eluaastast ja 14 % naistest on kogenud küberahistamist alates 15. eluaastast; arvestades, et COVID-19 pandeemia ajal on paljud naised langenud kübervägivalla uute vormide, näiteks internetis toimuva seksuaalse ja psühholoogilise ahistamise ohvriks; arvestades, et nende seksuaalse ja psühholoogilise ahistamise uute vormide probleemi lahendamiseks on hädavajalik võtta meetmeid; arvestades, et on rohkelt teateid selle kohta, STEM-hariduse asutustes, sealhulgas koolides, ülikoolides ja töökohtades, esineb sageli seksuaalset ahistamist, mis takistab veelgi rohkem naiste osalemist selles sektoris;
E. arvestades, et uuenduslike tehnoloogiate, näiteks tehisintellekti valdkonnas töötavate naiste alaesindatus annab põhjust muretsemiseks, kuna see võib mõjutada kahjulikult nende tehnoloogiate kujundamist, arendamist ja rakendamist, põhjustades olemasolevate diskrimineerivate tavade ja stereotüüpide kordamist ja soopõhiselt kallutatud algoritmide loomist; arvestades, et jõupingutused digisektoris esineva soolise kallutatuse, stereotüüpide ja ebavõrdsuse kaotamiseks on ebapiisavad; arvestades, et sooline lõhe püsib kõigis digitehnoloogia valdkondades, eriti tehisintellekti ja küberturvalisuse puhul, mis tugevdab lähitulevikus digisektoris mehi eelistavat suundumust; arvestades, et kallutatusega tegelemiseks on vaja välja töötada selged eetika- ja läbipaistvusnõuded; arvestades, et ebatäielikud ja ebatäpsed andmekogumid ning sooliselt eristatud andmete puudumine võivad moonutada tehisintellektisüsteemide tööd ja loogikat ning seada ohtu soolise võrdõiguslikkuse saavutamise ühiskonnas; arvestades, et nõuetekohaselt tuleks arvesse võtta ka Euroopa väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) ainulaadset olukorda, pidades eelkõige silmas nende suurust, suutlikkust rakendada uusi nõudeid ning potentsiaali väärtusliku allika ja panusena, et võimaldada tütarlastel,
(11) (12) (13) (14)
Rahvusvaheline Haridustulemuste Hindamise Assotsiatsioon (IEA), International Computer and Information Literacy Study (Rahvusvaheline arvuti- ja infopädevuse uuring, ICILS), 2018.
O’Dea, R. E., Lagisz, M., Jennions, M. D. jt, „Gender differences in individual variation in academic grades fail to fit expected patterns for STEM“, Nature Communications 9, 3777, 2018.
Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut, „Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth“ (Soolise võrdõiguslikkuse majanduslik kasu ELis: Kuidas sooline võrdõiguslikkus STEM-hariduses toob kaasa majanduskasvu), 2017.
Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet „Violence against women: an EU-wide survey“ (Naistevastane vägivald: ELi ülene uurimus), 2014.