8.2.2022
DA
Den Europæiske Unions Tidende
C 67/139 Torsdag den 10. juni 2021
og i den digitale sektor, hvor der er mere end tre gange så mange mænd som kvinder; der henviser til, at en betydelig kønsopdeling blandt STEM-studerende og -uddannede lægger kimen til en fremtidig kønsopdeling i STEM-relaterede erhverv; der henviser til, at meget få teenagepiger i medlemsstaterne (mindre end 3 %) udtrykker interesse i at arbejde inden for IKT-fagområdet, når de er 30 år gamle (11); der henviser til, at det er særligt vanskeligt for kvinder med ressourcesvage socioøkonomiske baggrunde at få adgang til STEM-sektoren; der henviser til, at selv om der har været en positiv tendens i pigers inddragelse i og interesse for STEM-uddannelser, er procentsatserne fortsat utilstrækkelige; der henviser til, at holdningerne til STEM ikke varierer mellem drenge og piger gennem grundskoleuddannelsen, og at piger ofte klarer sig bedre end drenge i STEM- og IKT-relaterede opgaver (12); der henviser til, at kønsforskelle inden for STEM-fag på videregående uddannelser ikke kan forklares med akademisk formåen, eftersom piger og drenge opnår de samme resultater i naturvidenskab og matematik på gymnasieniveau; der henviser til, at piger imidlertid frygter, at de vil få mindre succes end drenge i STEM-relaterede karrierer, og at kvinder som følge heraf er mindre trygge med hensyn til deres egne digitale færdigheder; der henviser til, at sociale normer og kønsspecifikke forventninger med hensyn til karrierevalg, som ofte forstærkes af uddannelsesmæssigt indhold og pensum, er to af de vigtigste årsager til kønsbestemt opdeling på videregående uddannelser;
C. der henviser til, at kvinder, der opnår en kandidatgrad inden for STEM-fag, kan have svært ved at finde deres plads i STEM-jobsektoren og er mindre tilbøjelige end mænd til at søge job inden for disse fagområder eller forblive i sådanne job som følge af de forskellige barrierer, der findes, såsom kønsstereotyper, mandsdominerede arbejdspladser, forskelsbehandling og fordomme, bevidst og ubevidst forudindtagethed, seksuel chikane, et negativt arbejdsmiljø og mangel på kvindelige rollemodeller og mentorer; der henviser til, at en udligning af kønsskævheden inden for STEM-uddannelserne kan reducere skævheden i kompetencefordelingen, øge beskæftigelsen og produktiviteten blandt kvinder og reducere den beskæftigelsesmæssige kønsopdeling, hvilket i sidste ende vil skabe økonomisk vækst gennem højere produktivitet og øget arbejdskraft; der henviser til, at en udligning af den kønsbestemte forskel i karrierer inden for STEM-fagene ville bidrage til en stigning i EU's BNP pr. indbygger på mellem 2,2 og 3,0 % i 2050 (13); der henviser til, at en udligning af den kønsbestemte forskel i karrierer inden for STEM-fagene ville være et skridt imod ligestilling mellem mænd og kvinder og opfyldelsen af kvinders og pigers menneskerettigheder, og at den ville have en positiv indvirkning på mindskelsen af den kønsbestemte lønforskel og den kønsbestemte pensionsforskel;
D. der henviser til, at det ifølge en undersøgelse foretaget af EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (14) anslås, at 55 % af kvinderne i EU har været udsat for seksuel chikane siden 15-årsalderen, og at 14 % af kvinderne har været udsat for internetchikane siden 15-årsalderen; der henviser til, at mange kvinder har været ofre for nye former for cybervold under covid-19-pandemien såsom seksuel og psykisk chikane på internettet; der henviser til, at der er et presserende behov for foranstaltninger til at imødegå disse nye former for seksuel og psykisk chikane; der henviser til, at der er rapporteret om stor forekomst af seksuel chikane på STEM-uddannelsessteder, herunder skoler, universiteter og arbejdspladser, hvilket yderligere udelukker kvinder fra sektoren;
E. der henviser til, at underrepræsentationen af kvinder, der arbejder med innovative teknologier såsom kunstig intelligens (AI), er bekymrende, da det kan have en negativ indflydelse på disse teknologiers udformning, udvikling og indførelse, hvilket fører til fastholdelse af den nuværende forskelsbehandling og aktuelle stereotyper og udvikling af »kønsdiskriminerende algoritmer«; der henviser til, at bestræbelserne på at imødegå kønsrelateret bias, stereotyper og ulighed i den digitale sektor er utilstrækkelige; der henviser til, at der fortsat er kønsforskelle på tværs af alle digitale teknologiområder, navnlig inden for AI og cybersikkerhed, hvorved den mandsorienterede udvikling i den digitale sektor cementeres yderligere inden for en overskuelig fremtid; der henviser til, at det for at imødegå disse skævheder kræves, at der udvikles klare krav til etik og gennemsigtighed; der henviser til, at ufuldstændige og unøjagtige datasæt samt mangel på kønsopdelte data kan forstyrre behandlingen og ræsonnementerne i et AI-system og derved bringe opnåelsen af ligestilling i samfundet i større fare; der henviser til, at der også bør tages behørigt hensyn til de særlige omstændigheder, der gør sig gældende for Europas små og mellemstore virksomheder (SMV'er), navnlig med hensyn til deres størrelse,
(11) (12) (13) (14)
Den internationale sammenslutning til vurdering af skoleresultater (IEA), International Computer and Information Literacy Study (ICILS), 2018.
O’Dea, R. E., Lagisz, M., Jennions, M. D. et al., »Gender differences in individual variation in academic grades fail to fit expected patterns for STEM«, Nature Communications 9, 3777, 2018.
Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, Economic benefits of gender equality in the EU: How gender equality in STEM education leads to economic growth (Økonomiske fordele ved ligestilling mellem mænd og kvinder i EU: Hvordan ligestilling mellem kønnene inden for STEM-uddannelser fører til økonomisk vækst), 2017.
Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, Vold mod kvinder: en EU-dækkende undersøgelse, 2014.