C 61/2
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
4.2.2022
3. subliniază că scăderea veniturilor, alături de creșterea cheltuielilor exercită o presiune fără precedent asupra bugetelor autorităților locale și regionale, având ca rezultat un „efect de foarfecă”.
Pentru 2020, acest decalaj poate fi estimat la aproximativ 180 de miliarde EUR pentru toate autoritățile locale și regionale din UE.
Astfel, cheltuielile de 124 miliarde EUR ca urmare a măsurilor din domeniul sănătății publice, de sprijinire a întreprinderilor și pentru alte măsuri și scăderea veniturilor cu 55 de miliarde EUR, ca urmare a scăderii activității (și, ca atare, a veniturilor din impozite și taxe).
Sprijinul semnificativ acordat de guvernele naționale și de UE bugetelor autorităților locale și regionale a atenuat acest efect, dar atenuarea este foarte inegală între statele membre, iar autoritățile locale și regionale vor avea nevoie de sprijin continuu în 2021 și ulterior.
Astfel, stabilitatea bugetară a fost, de asemenea, afectată, precum și autonomia fiscală în sens mai larg, ceea ce poate afecta furnizarea eficientă a serviciilor publice.
Revizuirea cadrului european de guvernanță economică – care în prezent nu ține seama destul de distincția dintre cheltuielile curente și cheltuielile de investiții pe termen lung/sustenabile – trebuie să reflecte mai bine nevoile autorităților locale și regionale.
Mai ales în Pactul de stabilitate și de creștere trebuie stabilită o regulă de aur pentru investițiile publice durabile, care să excludă investițiile publice nete din calculul deficitului;
4.
reafirmă necesitatea de a implica autoritățile locale și regionale în evaluarea și punerea în aplicare a Mecanismului de redresare și reziliență (RRF) și, mai precis, a principalelor sale instrumente operaționale – Planurile naționale de redresare și reziliență (PNRR).
După cum s-au exprimat temeri în prima ediție a Barometrului, această implicare s-a dovedit a fi limitată: un număr foarte mic de state membre au detaliat implicarea autorităților locale și regionale în procesul lor de consultare sau au descris în mod sistematic rolul autorităților locale și regionale pentru fiecare domeniu de politică.
Această lipsă de implicare este îngrijorătoare, dat fiind că autoritățile locale și regionale sunt factori-cheie ai investițiilor publice și că obiectivele Mecanismului de redresare și reziliență au o relevanță deosebită pentru autoritățile locale și regionale, în funcție de distribuirea competențelor.
Susține că modul în care au fost elaborate PNRR și au fost implicate autoritățile locale și regionale nu favorizează asumarea responsabilității pentru planurile de redresare.
Multe recomandări specifice fiecărei țări nu au fost urmate, din cauza lipsei de asumare și implicare a autorităților locale și regionale în semestrul european;
5. subliniază că programele naționale de reformă reprezintă și o oportunitate esențială de a impulsiona redresarea verde.
Mai mult de jumătate dintre temele-cheie ale Pactului verde sunt integrate pe deplin în programele naționale de reformă analizate într-un studiu recent al CoR, iar tranziția verde absoarbe, în medie, 41 % din bugetul planurilor naționale de redresare și reziliență.
Dat fiind că 75 % dintre cetățenii UE locuiesc în zone urbane (care produc cea mai mare parte a emisiilor de gaze cu efect de seră) și că un număr tot mai mare de autorități locale și regionale se angajează să acționeze, autoritățile locale și regionale se află în prima linie a acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice.
Prin urmare, ALR trebuie să fie parteneri cu drepturi depline în elaborarea și punerea în aplicare a inițiativelor Pactului verde, în special în domenii de politică precum renovarea clădirilor, mobilitatea durabilă sau ecologizarea urbană.
Ele sunt, de asemenea, deosebit de bine plasate pentru a asigura utilizarea consecventă a fondurilor de redresare cu fondurile ESI (inclusiv Fondul de coeziune și FEDR);
6. subliniază că atenuarea schimbărilor climatice, adaptarea la ele și conservarea și refacerea mediului sunt elemente-cheie pentru construirea unor societăți și economii mai reziliente și mai durabile, deoarece efectele pandemiei de COVID-19, impactul schimbărilor climatice și degradarea mediului variază în mod semnificativ în funcție de particularitățile geografice, economice și sociale ale zonelor europene; reiterează că acțiunile eficiente în domeniul climei și al mediului necesită aplicarea deplină a guvernanței pe mai multe niveluri și invită Comisia și statele membre să integreze pe deplin nivelul subnațional în politicile Pactului verde european; subliniază că schimbările climatice reprezintă o provocare globală și că 2021 este o perioadă crucială pentru realizarea de progrese în măsurile globale concertate în domeniul climei, cu COP 26 a Convenției-cadru a ONU pentru schimbări climatice ca punct central; CoR va analiza posibilitatea de a colabora cu parteneri precum Comisia Europeană, UNDRR și Centrul Comun de Cercetare pentru a crea o Platformă regională de reziliență.
Platforma urmărește să sprijine autoritățile locale și regionale în consolidarea rezilienței lor la crizele viitoare în domenii precum dezastrele naturale, schimbările climatice și sănătatea, prin colectarea de date și de bune practici;
7.
regretă că, în 2020, rata șomajului a crescut în majoritatea regiunilor NUTS 2 din UE și că tinerii sunt afectați în mod deosebit de această deteriorare, după mai mulți ani consecutivi de îmbunătățire.
Pentru a se asigura că „noua normalitate” în termeni de muncă, locuință și călătorii în UE nu neglijează pe nimeni, este necesară o discuție serioasă privind coeziunea economică, socială și teritorială, precum și coeziunea ca valoare globală a UE.
Summitul social de la Porto și angajamentul social aferent de la Porto trebuie să dea tonul pentru dimensiunea socială a UE și nu trebuie precupețite eforturi pentru a atinge obiectivele stabilite pentru 2030.
Ar trebui elaborate măsuri specifice pentru grupurile de populație aflate în situație de risc.
De exemplu, toți tinerii ar trebui să aibă acces la programul Erasmus+, iar fiecare tânăr european ar trebui să aibă o „garanție pentru un set minim de calificări și competențe”, recunoscută în toate statele membre;