2022 2 4
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 61/31
12. pabrėžia COVID-19 pandemijos pamokas ir vartotojų apsaugos lygio išlaikymo krizės metu svarbą; šiuo požiūriu rekomenduoja atlikti būtinas reguliavimo peržiūras, kad būtų nustatytos išskirtinių aplinkybių, atsirandančių sutartyse su vartotojais, pasekmės prieš joms atsirandant (rebus sic stantibus sąlyga).
Taip būtų atsižvelgiama į numatymo ir prognozavimo principus, tokiu būdu sustiprinant vartotojų apsaugą; 13. ragina Komisiją išanalizuoti ilgalaikį COVID-19 krizės poveikį europiečių vartojimo įpročiams ir remtis šia analize rengiant būsimas Europos politikos iniciatyvas šioje srityje; 14. atsižvelgdamas į tai, pritaria iniciatyvoms, kuriomis siekiama remti vietos prekybą, įskaitant smulkius vietos gamintojus, ir skatinti vietos amatus; 15. be to, pabrėžia, kad vartotojų teisė, teikiant aiškesnę ir išsamesnę informaciją, galėtų paskatinti trumpų žemės ūkio ir maisto produktų tiekimo grandinių stiprinimą ir taip sumažinti transporto sektoriuje išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį; atsižvelgdamas į tai primena, kad svarbu įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į vartotojų apsaugos politiką; 16. taip pat pabrėžia, kad reikia remti politiką, kuria siekiama sumažinti skaitmeninę atskirtį įrangos, teritorinės aprėpties ir skaitmeninių įgūdžių požiūriu; Žalioji pertvarka 17.
primena, kad tvarus vartojimas yra labai svarbus siekiant žaliojo kurso tikslų;
18. pabrėžia, kad Europos Sąjungos vartotojai atlieka pagrindinį vaidmenį vykstant žaliajai pertvarkai, todėl juos privaloma informuoti ir įgalėti priimti sprendimus, remiantis palyginama, skaidria ir aiškia informacija, parengta taikant Europos Komisijos aplinkosauginio pėdsako metodiką, visų pirma apie gaminių patvarumą ir galimybes juos pataisyti, taip pat apie jų socialinį poveikį ir aplinkosauginį pėdsaką.
Ši informacija turi remtis patikimais duomenimis ir vartotojų tyrimais.
Į informacijos sklaidos procesą rekomenduojama įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas; 19. pabrėžia, kad labai svarbu suteikti vartotojams galimybę rinktis produktus pagal jų patvarumą, kartu skatinti gamintojus ilginti savo produktų naudojimo trukmę ir priimti Europos teisės aktus, kuriais baudžiama už pramonės ir technologijos produktų nusidėvėjimo planavimą ir atlyginama už jų ilgaamžiškumą; 20. atkreipia dėmesį į tai, kad žalioji pertvarka pavyks tik tuo atveju, jei tvarių produktų ir paslaugų paklausa neapsiribos konkrečiomis vartotojų grupėmis, ir šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad įgyvendinant tikslus visiems vartotojams, neatsižvelgiant į jų finansinę padėtį, turi būti užtikrinta prieiga prie tvarių produktų ir paslaugų; 21. rekomenduoja plėtoti holistinį požiūrį į vartotojų informavimą, numatant, jei įmanoma, parengti ženklinimą, apimantį tokius aspektus kaip tvarumas, sveikata, aplinkosauga, produkto kilmė, ypatingą dėmesį skiriant tam, ar jis kilęs iš ES ar iš trečiosios šalies, ir sąžininga prekyba; taip pat pabrėžia, kad naudinga vis labiau integruoti socialinius ir aplinkos aspektus į viešuosius pirkimus priimant įvairias priemones, įskaitant minimalių aplinkosaugos kriterijų nustatymą sektorių teisės aktuose, kaip numatyta naujajame Žiedinės ekonomikos veiksmų plane; 22. pabrėžia, kad nustatant produktų standartus svarbu atsižvelgti į tvarumo ir žiediškumo siekius, todėl už standartizaciją atsakingos Europos institucijos turi atlikti svarbų vaidmenį, visų pirma parengti standartus, kuriais remiantis būtų galima apibrėžti, kas yra žaliasis arba tvarus produktas; 23.
pabrėžia, kad svarbu gerinti ir garantuoti priemonių sąveikumą;
24. rekomenduoja svarstymus dėl galimo vartojimo prekių teisinės garantijos laikotarpio pratęsimo derinti su geresniu vartotojų informavimu apie numatomą produktų naudojimo trukmę; 25. siūlo išnagrinėti, ar reikėtų sukurti sistemą, pagal kurią būtų reikalaujama išankstinio leidimo vartoti ekologiškumo teiginius ir ekologinius ženklus, kaip tai daroma sveikatos srityje;