C 61/6
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.2.4.
8. hangsúlyozza, hogy az európai zöld megállapodás azon törekvése, hogy Európát 2050-re az első klímasemleges kontinenssé tegye, uniós szinten úgy érvényesül, hogy valamennyi uniós szakpolitikába beépítjük a fenntarthatósági kritériumokat, ugyanakkor globális szinten meghatározzuk a változások ütemét; hangsúlyozza, hogy az európai zöld megállapodásnak, valamint a regionális és helyi zöld megállapodásokra irányuló kezdeményezéseknek olyan eszközöknek kell lenniük, amelyek a Párizsi Megállapodás céljainak elérését, az ENSZ 2030-as menetrendjének és a fenntartható fejlődési céloknak a teljes körű végrehajtását, valamint a 2020 utáni időszakra vonatkozó, az ENSZ Biológiai Sokféleség Egyezményével foglalkozó COP15 (2) által meghatározott globális biodiverzitási kerethez való ambiciózus uniós hozzájárulást szolgálják.
Amellett, hogy el kell érnie a klímasemlegességet, az európai zöld megállapodásnak gazdaságilag életképesnek kell lennie, és nem róhat súlyos terheket és költségeket a fogyasztókra és a vállalkozásokra; 9. szilárd meggyőződése, hogy az UNFCCC COP26 lehetőséget kínál arra, hogy előretekintsünk, és előkészítsük a terepet egy 2050-re vonatkozó ambiciózus globális menetrendhez, amely a fenntartható fejlődési célok megközelítését a Párizsi Megállapodással egészíti ki.
Mivel az európai zöld megállapodás eleve figyelembe veszi a számos releváns szakpolitikai területtel fennálló rendszerszintű kapcsolatokat, megfelelően végrehajtva inspirációként és motivációként szolgálhat egy globális zöld megállapodáshoz; 10. felkéri az UNFCCC részes feleit, hogy a globális állapotfelmérésre vonatkozó szabályok keretében kötelezzék a feleket arra, hogy konzultáljanak a helyi és regionális önkormányzatokkal és bevonják őket a beadványaik szövegezési szakaszába; különösen kéri a feleket arra, hogy a COP üléseket megelőzően strukturált nemzeti párbeszéd kialakítása révén vonják be a szubnacionális szintet a nemzetileg meghatározott hozzájárulásuk felülvizsgálatába; 11. hangsúlyozza, hogy ambiciózus és befogadó éghajlat-politikáját szem előtt tartva az EU-nak kell irányítania a globális tárgyalásokat, ezért elismeri, hogy az európai klímarendelet egy olyan tagadhatatlan jelzés és elkötelezettség, amely az Európai Uniót az éghajlatváltozás elleni küzdelem élvonalába helyezi.
E tekintetben az RB sürgeti, hogy az éghajlat-politikai törekvések ne idegenítsék el még jobban a polgárokat azáltal, hogy súlyosan érintik a háztartások költségvetését – amelyek közül sokon már erősen nyomot hagyott a Covid-világjárvány.
Nem engedhető meg, hogy a polgároknak és a kisvállalkozásoknak kelljen finanszírozniuk az ambiciózus politikai intézkedéscsomagokat; 12. e tekintetben kiemeli, hogy sok európai régió már azelőtt éghajlatváltozási vészhelyzetet hirdetett, hogy az Európai Parlament kihirdette volna azt, és már korábban bevezette saját ambiciózus klímajogszabályait; ezért úgy véli, hogy szakértelmüknek hangsúlyosabban jelen kell lenniük a globális klímadiplomáciában; 13. sürgeti, hogy elfogadásukat követően gyorsabban igazítsák ki és hajtsák végre az „alkalmazkodás az éghajlatváltozáshoz” és a „klímasemleges városok” uniós missziókat és más, a témába vágó – például a talajjal, az egészségüggyel és az óceánokkal kapcsolatos – missziókat; arra kéri a helyi és regionális önkormányzatokat, hogy dolgozzák ki az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás hatásainak mérséklésére irányuló saját stratégiáikat, hogy fokozzák a helyi közösségek és a természetes élőhelyek védelmét és ellenálló képességét (3); 14. bár teljes mértékben támogatja az uniós éghajlatváltozási keretrendszer törekvéseit, olyan konkrét intézkedéseket szorgalmaz a szóban forgó célok alátámasztására, amelyek biztosítják, hogy egyetlen régiót vagy állampolgárt se hagyjunk hátra.
Különös figyelemre és fokozott célzott támogatásra van szükség a szénorientált régiók, a karbonintenzív régiók, a kevésbé fejlett régiók és a szigetek esetében; 15. üdvözli az Európa jövőjéről szóló konferencia elindítását, és szorgalmazza, hogy ennek az európai zöld megállapodás legyen a központi témája, mivel az éghajlatváltozás, a méltányos átállás és a fenntartható fejlődés közvetlen hatással van a gazdaságra, a közegészségügyre és az uniós polgárok jóllétére; úgy véli, hogy ebben a keretben az európai éghajlati paktum kulcsfontosságú szerepet játszhat, és világszerte alkalmazható bevált gyakorlattá válhat; 16. készen áll az Európai Bizottsággal, az Európai Parlamenttel és más érintett szervezetekkel közösen megszervezni a polgári párbeszédek sorozatát és egy helyi éghajlat-politikai tematikus napot, hogy szemléltesse az európai zöld megállapodás hozzáadott értékét, valamint ismertesse a különböző helyi kezdeményezéseket.
Ugyanakkor ismét arra kéri az RB tagjait, hogy mutassanak példát, és népszerűsítsék a helyi és regionális COP-okat; 17. arra kéri az UNFCCC valamennyi szerződő felét, hogy a szubnacionális kormányokkal és nem állami szereplőkkel együttműködve konstruktívan járuljanak hozzá a COP26 előkészítési folyamatához, többek között a helyi tanácsadó testületek, a polgári konventek, a helyi és regionális COP-ok, valamint a félhivatalos intézmények, például a helyi és regionális ifjúsági tanácsok és parlamentek népszerűsítése útján;
(2) (3)
A Biológiai Sokféleség Egyezmény részes felei konferenciájának 15. ülése.
COR-2021-01903 jelű RB-vélemény a következő tárgyban: Az éghajlatváltozás hatásaival szemben reziliens Unió létrehozása – Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó új uniós stratégia.