C 61/2
HR
Službeni list Europske unije
4.2.2022.
3. naglašava da je kombinacija smanjenja prihoda i povećanja rashoda dovela do nezapamćenog pritiska na proračune lokalnih i regionalnih vlasti, što je pak dovelo do „učinka škara”.
Procjenjuje se da je taj manjak u 2020.
iznosio otprilike 180 milijardi eura za sve lokalne i regionalne vlasti u EU-u.
To uključuje povećanje rashoda od 124 milijarde eura zbog mjera u području javnog zdravlja, potpore poduzećima i drugih mjera te smanjenje prihoda od 55 milijardi eura zbog smanjene gospodarske aktivnosti (a time i prihoda od poreza i naknada).
Znatna potpora nacionalnih vlada i EU-a proračunima lokalnih i regionalnih vlasti ublažila je taj učinak, ali na vrlo neujednačen način od jedne države članice do druge te će lokalnim i regionalnim vlastima trebati daljnja potpora 2021. i nakon toga.
To je utjecalo i na proračunsku stabilnost, kao i na fiskalnu autonomiju u širem smislu, što može utjecati na učinkovito pružanje javnih usluga.
Pri preispitivanju okvira europskog gospodarskog upravljanja, kojim se trenutačno ne uzima dovoljno u obzir razlika između tekućih rashoda i dugoročnih/održivih rashoda za ulaganja, treba više voditi računa o potrebama lokalnih i regionalnih vlasti.
Posebno je potrebno uspostaviti zlatno pravilo o održivim javnim ulaganjima i isključiti neto javna ulaganja iz izračuna deficita u okviru Pakta o stabilnosti i rastu;
4. ponovno potvrđuje potrebu da se lokalne i regionalne vlasti uključe u evaluaciju i provedbu Mehanizma za oporavak i otpornost, točnije njegovih glavnih operativnih alata – nacionalnih planova za oporavak i otpornost.
Kao što se strahovalo u prvom izdanju barometra, ta se uključenost pokazala ograničenom: vrlo je mali broj država članica naveo uključenost lokalnih i regionalnih vlasti u postupak savjetovanja ili sustavno opisao ulogu lokalnih i regionalnih vlasti u svakom području politike.
Taj nedostatak uključenosti razlog je za zabrinutost s obzirom na to da su lokalne i regionalne vlasti ključni pokretači javnih ulaganja i da su ciljevi Mehanizma za oporavak i otpornost od posebne važnosti upravo za lokalne i regionalne vlasti u skladu s podjelom nadležnosti.
Smatra da način na koji su sastavljani nacionalni planovi za oporavak i otpornost i način na koji su u to bile uključene lokalne i regionalne vlasti ne doprinosi njihovoj suodgovornosti za planove oporavka.
Mnoge preporuke po državama članicama nisu uzete u obzir zbog nedostatka odgovornosti i uključenosti lokalnih i regionalnih vlasti u europski semestar;
5. naglašava da su nacionalni planovi za oporavak i otpornost također iznimno važna prilika za poticanje zelenog oporavka.
Više od polovine ključnih tema zelenog plana u potpunosti je uključeno u nacionalne planove za oporavak i otpornost analizirane u nedavnoj studiji OR-a i u prosjeku je 41 % proračuna tih planova namijenjeno zelenoj tranziciji.
S obzirom na to da 75 % građana EU-a živi u gradskim područjima (koja su odgovorna za većinu emisija stakleničkih plinova) i da se brzo povećava broj lokalnih i regionalnih vlasti koje su se obvezale djelovati, te su razine vlasti na prvoj liniji djelovanja u području klime Stoga moraju biti punopravni partneri u razvoju i provedbi inicijativa u okviru zelenog plana, posebno u područjima politika kao što su obnova zgrada, održiva mobilnost ili ozelenjivanje gradova.
Također su u posebno dobrom položaju da osiguraju dosljednu upotrebu fondova za oporavak i europskih strukturnih i investicijskih fondova (uključujući Kohezijski fond i Europski fond za regionalni razvoj);
6. naglašava da su ublažavanje klimatskih promjena i prilagodba tim promjenama te očuvanje i sanacija okoliša glavni elementi izgradnje otpornijih i održivijih društava i gospodarstava s obzirom na to da se posljedice pandemije COVID-a 19, klimatskih promjena i degradacije okoliša uvelike razlikuju ovisno o geografskim, gospodarskim i socijalnim karakteristikama europskih područja; ponavlja da učinkovito djelovanje u području klime i okoliša iziskuje punu primjenu višerazinskog upravljanja i poziva Komisiju i države članice da u politike europskog zelenog plana u potpunosti uključe podnacionalnu razinu; ističe da su klimatske promjene i bioraznolikost globalni izazovi i da je 2021.
ključno razdoblje da se, u sklopu konferencije COP26 UNFCCC-a i konferencije COP15 UN-a o biološkoj raznolikosti koje mogu poslužiti kao okosnica za raspravu, ostvari napredak u globalnom usklađenom djelovanju u području klime kako bi se formalno priznao doprinos lokalnih i regionalnih vlasti.
OR će razmotriti mogućnost suradnje s partnerima, kao što su Europska komisija, Ured Ujedinjenih naroda za smanjenje rizika od katastrofa (UNDRR) i Zajednički istraživački centar, na uspostavi „Regionalne platforme za otpornost”.
Cilj je Platforme pružiti potporu lokalnim i regionalnim vlastima u jačanju njihove otpornosti na buduće krize u područjima kao što su prirodne katastrofe, klimatske promjene i zdravlje prikupljanjem podataka i primjera najbolje prakse;
7. izražava žaljenje zbog toga što se 2020. stopa nezaposlenosti povećala u većini regija NUTS 2 EU-a i što su mladi posebno pogođeni tim pogoršanjem nakon nekoliko uzastopnih godina poboljšanja.
Kako u razdoblju „novog normalnog” nitko u EU-u ne bi bio zapostavljen ni na radnom mjestu, ni u pogledu putovanja, ni u životu općenito, potrebna je ozbiljna rasprava o gospodarskoj, socijalnoj i teritorijalnoj koheziji te koheziji kao općoj vrijednosti EU-a.
Socijalni samit u Portu i Socijalna obveza iz Porta koja je uslijedila moraju utrti put jačanju socijalne dimenzije EU-a i pritom bismo trebali dati sve od sebe da postignemo ciljeve postavljene za 2030.
Trebalo bi osmisliti posebne mjere za ugrožene skupine stanovništva.
Na primjer, svi mladi ljudi trebali bi imati pristup programu Erasmus+ i svaki mladi Europljanin i Europljanka trebao bi imati „jamstvo o posjedovanju minimalnih kvalifikacija i vještina” priznato u svim državama članicama;