C 61/6
ET
Euroopa Liidu Teataja
4.2.2022
8. rõhutab, et Euroopa rohelise kokkuleppe eesmärk muuta Euroopa 2050. aastaks esimeseks kliimaneutraalseks maailmajaoks kehtib liidusiseselt, integreerides kestlikkuse kriteeriumid kõikidesse ELi poliitikavaldkondadesse, kuid määrates samal ajal ka tempot ülemaailmsel tasandil.
Komitee rõhutab, et Euroopa roheline kokkulepe ning kohalike ja piirkondlike roheliste kokkulepete algatused peaksid olema vahendid Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamiseks, ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 ja kestliku arengu eesmärkide täielikuks rakendamiseks ning ELi edasipüüdliku panuse andmiseks 2020. aasta järgsesse ülemaailmsesse elurikkuse raamistikku, mille üle otsustatakse ÜRO bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni COP15-l (2).
Euroopa roheline kokkulepe peaks lisaks kliimaneutraalsuse saavutamisele olema ka majanduslikult elujõuline ega tohiks panna suurt koormust ega kulusid tarbijatele ja ettevõtjatele; 9. on kindlalt veendunud, et COP26 on võimalus vaadata tulevikku ja valmistada ette pinnas suurte eesmärkidega ülemaailmsele 2050. aasta tegevuskavale, täiendades kestliku arengu eesmärkidele tuginevat lähenemisviisi Pariisi kokkuleppega.
Kuna Euroopa rohelises kokkuleppes juba kaalutakse süsteemseid seoseid paljude asjakohaste poliitikavaldkondadega, võib see nõuetekohase rakendamise korral pakkuda inspiratsiooni ja motivatsiooni ülemaailmseks roheliseks kokkuleppeks; 10. kutsub ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalisi üles lisama ülemaailmset kokkuvõtet käsitlevatesse eeskirjadesse osaliste kohustuse konsulteerida kohalike ja piirkondlike omavalitsustega asjaomaste kokkuvõtete koostamise etapis ja neid sellesse kaasata.
Komitee kutsub eelkõige osalisi üles kaasama kohalikku ja piirkondlikku tasandit struktureeritud riikliku dialoogi kaudu oma riiklikult kindlaksmääratud panuste läbivaatamisse enne osaliste konverentsi kohtumisi; 11. rõhutab, kui oluline on, et EL juhiks ülemaailmseid kõnelusi oma edasipüüdliku ja kaasava kliimapoliitikaga, ning tunnistab seetõttu, et Euroopa kliimaseadus on vaieldamatu signaal ja kohustus, mis muudab Euroopa Liidu kliimameetmete alal liidriks.
Seejuures nõuab komitee ka tungivalt, et kliimapüüdlused ei võõrandaks elanikke veelgi rohkem, mõjutades rängalt nende leibkondade eelarvet, millest paljusid mõjutab tugevalt COVID-19 pandeemia.
Elanikud ja väikeettevõtjad ei peaks kandma julgete poliitikapakettide kulusid; 12. rõhutab sellega seoses, et paljud Euroopa piirkonnad olid kuulutanud kliimaalase hädaolukorra välja enne, kui Euroopa Parlament kliimaalasest hädaolukorrast teatas, ning on juba vastu võtnud oma edasipüüdlikud kliimaalased õigusaktid.
Komitee on seetõttu veendunud, et nende eksperditeadmised väärivad ülemaailmses kliimadiplomaatias rohkem tähelepanu; 13. nõuab ELi missioonide „Kliimamuutustega kohanemine“ ja „Kliimaneutraalsed linnad“ ning muude asjakohaste missioonide (nagu mulla seisundit ja ookeane käsitlevad missioonid) kiiremat kohandamist ja rakendamist, kui need on heaks kiidetud.
Komitee kutsub kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi üles koostama oma kliimamuutustega kohanemise ja nende leevendamise strateegiad, et suurendada kohalike kogukondade ja looduslike elupaikade kaitset ja vastu­ panuvõimet (3); 14. nõustudes täielikult ELi kliimaraamistiku eesmärkidega, nõuab komitee konkreetseid meetmeid nende eesmärkide toetamiseks, tagades samal ajal selle, et ühtki piirkonda ega kodanikku ei jäeta kõrvale.
Eritähelepanu ja suuremat sihtotstarbelist toetust on vaja söepiirkondade, CO2-mahukate piirkondade, vähem arenenud piirkondade ja saarte puhul; 15. väljendab heameelt Euroopa tuleviku konverentsi algatamise üle ja nõuab, et selle keskne teema oleks Euroopa roheline kokkulepe, kuna kliimamuutustel, õiglasel üleminekul ja kestlikul arengul on otsene mõju majandusele, rahvatervisele ja ELi kodanike heaolule.
Komitee on seisukohal, et selles raamistikus võib Euroopa kliimapakt mängida olulist rolli ja muutuda parimaks tavaks, millest tuleks kogu maailmas eeskuju võtta; 16. on valmis korraldama koos Euroopa Komisjoni, Euroopa Parlamendi ja teiste asjaomaste organisatsioonidega mitmeid dialooge kodanikega ja temaatilise päeva kohalike kliimameetmete teemal, et tutvustada Euroopa rohelise kokkuleppe lisaväärtust ning esitleda erinevaid kohalikke algatusi.
Samal ajal kordab komitee oma üleskutset komitee liikmetele näidata eeskuju ning edendada kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi kohalikke ja piirkondlikke istungjärke; 17. kutsub kõiki ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalisi koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja valitsusväliste osalejatega aitama konstruktiivselt kaasa COP26-le eelnevatele protsessidele, muu hulgas edendades kohalikke nõuandeorganeid, kodanike konvente, kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi kohalikke ja piirkondlikke istungjärke ning poolametlikke institutsioone, nagu kohalikud ja piirkondlikud noortenõukogud ja -parlamendid;
(2) (3)
Bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni osaliste konverentsi 15. istungjärk.
COR-2021-01903, Euroopa Regioonide Komitee arvamus „Kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelise Euroopa kujundamine – ELi uus kliimamuutustega kohanemise strateegia“.