2022.1.17.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 24/15
Jogalapok és fontosabb érvek A fellebbező „AZ UNIÓS JOG TÖRVÉNYSZÉK ÁLTALI MEGSÉRTÉSE – TÉVES JOGALKALMAZÁS ÉS A TÉNYÁLLÁS JOGI TERMÉSZETÉNEK TÉVES MINŐSÍTÉSE – NYILVÁNVALÓ ÉRTÉKELÉSI HIBA – AZ ÍTÉLET ELFERDÍTÉSE” címmel egyetlen jogalapot terjeszt elő, amelyet két fejezetre oszt, az első az első fokon felhozott jogellenességi kifogásra és a Törvényszék által az első jogalapra vonatkozóan végzett elemzésre, a második pedig az ügy érdemére és a Törvényszék által a harmadik jogalapra vonatkozóan végzett elemzésre vonatkozik.
Az első fejezetben a fellebbező jogellenességi kifogásra hivatkozik, és azt állítja, hogy az európai parlamenti képviselők statútumának alkalmazási szabályai 33. cikkének (1) és (2) bekezdése, valamint 68. cikkének (1) és (2) bekezdése sérti a jogbiztonság és a bizalomvédelem elvét.
A fellebbező második fejezet keretében előadott érvei a főtitkárnak felrótt ténybeli tévedések Törvényszék általi értékelésére vonatkoznak.
A Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie (Lengyelország) által 2021.
szeptember 13-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – I. S., K. S. kontra YYY.
S. A. (C-570/21. sz. ügy) (2022/C 24/20) Az eljárás nyelve: lengyel A kérdést előterjesztő bíróság Sąd Rejonowy dla Warszawy-Woli w Warszawie
Az alapeljárás felei Felperesek: I. S., K. S. Alperes: YYY.
S. A.
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések 1.
Úgy kell-e értelmezni a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993.
április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv (1) 2. cikkének b) pontját és annak preambulumbekezdéseit, hogy azokkal nem ellentétes az, hogy a „fogyasztó” meghatározásába tartozzon a gazdasági tevékenységet folytató olyan személy, aki az ilyen tevékenységet nem folytató adóssal együtt külföldi pénznemben indexált, részben az egyik adós kereskedelmi vagy szakmai, részben kereskedelmi vagy szakmai tevékenységén kívüli használatra szánt kölcsönszerződést kötött, és nem csupán az olyan esetekben, amikor a gazdasági használat annyira mellékes, hogy a kérdéses szerződés egészében elhanyagolható szerepet játszik; az pedig, hogy a nem kereskedelmi és nem szakmai cél van túlsúlyban, jelentéktelen? 2.
Az első kérdésre adott igenlő válasz esetén úgy kell-e értelmezni a fogyasztókkal kötött szerződésekben alkalmazott tisztességtelen feltételekről szóló, 1993.
április 5-i 93/13/EGK tanácsi irányelv 2. cikkének b) pontját és annak preambulumbekezdéseit, hogy a „fogyasztó” e rendelkezésben szereplő fogalma arra a személyre is vonatkozik, aki a szerződés aláírásának időpontjában gazdasági tevékenységet folytatott, a másik adós pedig ilyen tevékenységet egyáltalán nem folytatott, majd e két személy a bankkal külföldi pénznemben indexált kölcsönszerződést kötött, amely kölcsön tőkeösszegét részben az egyik adós szakmai céljára, részben gazdasági tevékenységén kívüli célra használták fel, abban az esetben, amikor a gazdasági cél nem mellékes, és nem játszik a kölcsönszerződés egészének összefüggésében elhanyagolható szerepet, ugyanakkor a nem kereskedelmi és nem szakmai cél van túlsúlyban, a kölcsön tőkeösszegének szakmai vagy kereskedelmi célra való felhasználása nélkül pedig a kölcsön nem szakmai vagy nem kereskedelmi célra nem lett volna nyújtható?
(1)
HL 1993.
L 95., 29. o.; magyar nyelvű különkiadás 15. fejezet, 2. kötet, 288. o.