C 24/18
HR
Službeni list Europske unije
17.1.2022.
Prethodna pitanja 1.
Mogu li se u skladu s uvodnom izjavom 17.
Direktive 2011/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011.
o standardima za kvalifikaciju državljana trećih zemalja ili osoba bez državljanstva za ostvarivanje međunarodne zaštite, za jedinstveni statusa izbjeglica ili osoba koje ispunjavaju uvjete za supsidijarnu zaštitu te sadržaj odobrene zaštite (1), definicije i pojmovi Konvencije Ujedinjenih naroda o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena od 18. prosinca 1979.
i Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji primijeniti u svrhu klasifikacije rodno utemeljenog nasilja nad ženama kao osnove za odobravanje međunarodne zaštite prema Ženevskoj konvenciji o statusu izbjeglica iz 1951. i prema Direktivi 2011/95/EU ili rodno utemeljeno nasilje nad ženama kao osnova za odobravanje međunarodne zaštite prema Direktivi 2011/95 ima autonomno značenje koje se razlikuje od onog u navedenim instrumentima međunarodnog prava?
2.
U slučaju da se ističe počinjenje rodno utemeljenog nasilja nad ženama te je za utvrđivanje pripadnosti određenoj društvenoj skupini kao razloga proganjanja u skladu s člankom 10. stavkom 1. točkom (d) Direktive 2011/95 bitan isključivo biološki spol ili društveni rod žrtve proganjanja (nasilje nad ženom samo zbog toga što je žena), mogu li konkretni oblici/činovi/djela proganjanja poput onih primjerice navedenih u uvodnoj izjavi 30. biti odlučujući za „vidljivost skupine u društvu”, odnosno njezino razlikovno obilježje ovisno o okolnostima u zemlji podrijetla, ili se ti činovi nasilja mogu odnositi samo na djela proganjanja u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkama (a) ili (f) Direktive 2011/95?
3.
U slučaju da osoba koja zatraži zaštitu ističe rodno utemeljeno nasilje u obliku nasilja u obitelji, čini li biološki spol ili društveni rod, dovoljnu osnovu za utvrđivanje pripadnosti određenoj društvenoj skupini prema članku 10. stavku 1. točki (d) Direktive 2011/95 ili je potrebno utvrditi dodatno razlikovno obilježje, ako se članak 10. stavak 1. točka (d) Direktive 2011/95/EU protumači doslovno prema tekstu, prema kojem uvjeti moraju biti kumulativno ispunjeni, a aspekti povezani sa spolom postojati alternativno?
4.
Treba li članak 9. stavak 3.
Direktive 2011/95 u slučaju da osoba koja podnosi zahtjev ističe počinjenje rodno utemeljenog nasilja u obliku nasilja u obitelji od strane nedržavnog tijela, počinitelja proganjanja u smislu članka 6. točke (c) Direktive 2011/95, tumačiti na način da je za postojanje uzročne veze dovoljno ako se utvrdi postojanje veze između razloga proganjanja navedenih u članku 10. i djela proganjanja u smislu stavka 1.
ili je nužno potrebno utvrditi nedostatak zaštite od istaknutog proganjanja, odnosno postoji li veza u onim slučajevima u kojima nedržavna tijela, koja su počinitelji proganjanja, pojedina djela proganjanja/činove nasilja, ne smatraju takvima?
5.
Može li stvarna prijetnja ubojstvom iz časti za slučaj eventualnog povratka u zemlju podrijetla, u slučaju ispunjenja ostalih uvjeta za to, opravdati odobravanje supsidijarne zaštite prema članku 15. točki (a) Direktive 2011/95 u vezi s člankom 2.
EKLJP-a (nitko ne smije namjerno biti lišen života) ili se to treba klasificirati nepravdom prema članku 15. točki (b) Direktive 2011/95 u vezi s člankom 3.
EKLJP-a, kako se to tumači u sudskoj praksi Europskog suda za ljudska prava ukupno ocjenjujući opasnost od daljnjih rodno utemeljenih činova nasilja, odnosno, je li za odobrenje te zaštite dovoljno da se osoba koja podnosi zahtjev subjektivno ne želi staviti pod zaštitu zemlje podrijetla?
(1)
SL.
2011., L 337, str. 9. (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 19., svezak 13., str. 248.)
Zahtjev za prethodnu odluku koji je 14. listopada 2021.
uputio Gerechtshof ’s-Hertogenbosch (Nizozemska) – Taxi Horn Tours BV/Gemeente Weert, Gemeente Nederweert, Touringcars VOF (Predmet C-631/21) (2022/C 24/24) Jezik postupka: nizozemski Sud koji je uputio zahtjev Gerechtshof ’s-Hertogenbosch