12.1.2022
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 15/95 Onsdagen den 19 maj 2021
frihetsberövanden, trakasserier och grundlösa brottsutredningar mot journalister som har rapporterat om bekymmer när det gäller Turkiets hantering av covid-19-pandemin.
Parlamentet konstaterar att covid-19-pandemin snabbt har ökat arbetslösheten och fattigdomen i Turkiet.
64.
Europaparlamentet betonar att en modernisering av tullunionen skulle vara till nytta för båda parter och hålla Turkiet ekonomiskt och normativt förankrat i EU, utöver att skapa en förnyad möjlighet till positiv dialog och samarbete, tillhandahålla ett bättre regelverk för investeringar från EU i Turkiet, inbegripet en tvistlösningsmekanism, och fungera som en katalysator för skapandet av fler arbetstillfällen i både EU och Turkiet och för projekt för samarbete inom den europeiska gröna given.
Parlamentet framhåller att det under nuvarande omständigheter – inbegripet den växande listan över Turkiets avvikelser från sina aktuella skyldigheter, det faktum att EU och Turkiet för närvarande befinner sig i en tvist inför Världshandelsorganisationen eller oacceptabla uppmaningar om att bojkotta medlemsstater i EU – verkar vara särskilt svårt att modernisera tullunionen, men anser att en dörr bör lämnas öppen för att underlätta konstruktiva insatser och förnyad dialog om alla kvarstående frågor och undersöka förutsättningarna för en modernisering av tullunionen.
Parlamentet upprepar att denna modernisering skulle behöva baseras på en stark villkorlighet i fråga om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i enlighet med Köpenhamnskriterierna, på goda grannförbindelser med EU och alla dess medlemsstater och på ett icke-diskriminerande genomförande av den.
Parlamentet påminner i detta avseende om att den nuvarande tullunionen inte kommer att nå sin fulla potential förrän Turkiet fullt ut har genomfört tilläggsprotokollet om att utvidga Ankaraavtalet till alla medlemsstater utan förbehåll och på ett icke-diskriminerande sätt i förhållande till alla medlemsstater, och förrän alla befintliga handelshinder har åtgärdats.
65.
Europaparlamentet kommer att fortsätta att stödja viseringsliberaliseringen så snart de fastställda villkoren är uppfyllda.
Parlamentet påpekar att viseringsliberalisering skulle utgöra ett viktigt steg mot att underlätta kontakter mellan människor och konstaterar att detta är mycket viktigt, särskilt för studerande, akademiker, företrädare för näringslivet och personer med familjeband i EU:s medlemsstater.
Parlamentet välkomnar presidentcirkuläret från maj 2019, där man efterlyser påskyndade åtgärder, men betonar att det har skett mycket få verkliga framsteg när det gäller de sex återstående riktmärken som Turkiet fortfarande ännu inte har uppnått.
Parlamentet uppmanar Turkiets regering att fullt ut uppnå dessa riktmärken på ett icke-diskriminerande sätt, bland annat med avseende på samtliga EU-medlemsstater, och att särskilt fokusera på antiterrorlagen och dataskyddslagen.
66.
Europaparlamentet konstaterar att det är viktigt för såväl Turkiet som EU och dess medlemsstater att upprätthålla nära dialog och samarbete i utrikespolitik och säkerhetsfrågor.
Parlamentet erkänner att Turkiet, så som varje suveränt land har rätt till, kan bedriva sin egen utrikespolitik i enlighet med sina intressen och mål.
Parlamentet anser dock att Turkiet, i egenskap av kandidatland för anslutning till EU, bör sträva efter att i allt högre grad anpassa sin utrikespolitik till EU:s inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp).
Parlamentet beklagar djupt att Turkiet tvärtom återkommande har beslutat att agera ensidigt och att konsekvent gå stick i stäv med EU:s prioriteringar i ett stort antal utrikespolitiska frågor, och att graden av Turkiets anpassning till Gusp som ett resultat av detta för närvarande är så låg som 14 %.
Parlamentet uppmuntrar Turkiet att fortsätta sitt nära samarbete och sin ytterligare anpassning till EU i frågor som rör utrikespolitik, försvar och säkerhet, inbegripet samarbete för att bekämpa terrorism.
Parlamentet påminner om att Turkiet sedan länge är medlem i Natoalliansen och ligger i ett område av central geostrategisk betydelse för att upprätthålla den regionala säkerheten och stärka Europas säkerhet.
Turkiet är en Natoallierad och bör uppmuntras att agera i överensstämmelse med Natofördraget, som stadgar att medlemmarna i sina internationella förbindelser bör avhålla sig från hot om eller användning av våld på ett sätt som är oförenligt med FN:s syften.
Parlamentet noterar vidare att medlemsstater i EU och Turkiet fortsätter att samarbeta i frågor av (militär) strategisk betydelse inom ramen för Nato.
Parlamentet påminner vidare om att EU och Nato fortfarande är Turkiets mest pålitliga långsiktiga partner i det internationella säkerhetssamarbetet, och uppmanar Turkiet att upprätthålla politisk konsekvens på områdena utrikespolitik och säkerhetspolitik med tanke på landets roll som Natomedlem och EU-kandidatland och att på nytt gå in för Nato som sin enda säkerhetsgarant.
Parlamentet efterlyser en transatlantisk dialog om förbindelserna med Turkiet med den nya amerikanska regeringen i syfte att anta en gemensam politik gentemot och med Turkiet, i syfte att stärka vårt samarbete och vår konvergens när det gäller värden och intressen.
67.
Europaparlamentet betonar att Turkiets anspråk – vilka de än må vara – bör försvaras genom diplomati och dialog på grundval av internationell rätt, och att alla försök att utöva påtryckningar på andra länder genom användning av maktmedel, hot eller fientlig och förolämpande retorik, särskilt gentemot EU och dess medlemsstater, är oacceptabla och opassande för ett land som är kandidat till EU.
Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att inta en fast hållning i fråga om allt kränkande språkbruk mot EU och dess medlemsstater från företrädare för den turkiska regeringen.