C 15/74
SL
Uradni list Evropske unije
12.1.2022
sreda, 19. maj 2021
K.
ker je sodelovanje s tretjimi državami pomembno za preprečevanje trgovine z ljudmi in boj proti njej; ker lahko mreže za trgovino z ljudmi izkoriščajo migracijske poti; ker trgovina z ljudmi nesorazmerno vpliva na ženske in dekleta, ki predstavljajo veliko večino žrtev trgovine z ljudmi in so na svoji migracijski poti žrtve nasilja in izkoriščanja; ker ukrepi proti trgovini z ljudmi ne bi smeli krniti pravic žrtev trgovine z ljudmi, migrantov, beguncev in oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito;
L. ker so EU in posamezne države članice od leta 2016 pomnožile število neformalnih sporazumov in dogovorov s tretjimi državami, katerih namen je okrepiti njihove operativne zmogljivosti za nadzor in upravljanje meja ter boj proti trgovini z ljudmi; ker ti sporazumi in dogovori zajemajo tudi učinkovito vračanje in ponovni sprejem s tretjimi državami, tako tudi skupne izjave o migracijah, memorandumi o soglasju, skupni nadaljnji ukrepi, standardni operativni postopki in primeri dobre prakse, pa tudi sporazumi o policijskem sodelovanju; ker ti neformalni dogovori podobno kot formalni sporazumi o ponovnem sprejemu potrjujejo zavezanost držav k ponovnemu sprejemu svojih (ali drugih) državljanov in vzpostavljajo postopke vračanja v praksi; ker je EU od leta 2016 sklenila vsaj 11 neformalnih sporazumov in zgolj en nov sporazum o ponovnem sprejemu; ker neformalni sporazumi med EU in tretjimi državami ne določajo zanesljive politike ali stabilnega in usklajenega pravnega okvira za nezakonite migracije;
M. ker je Komisija v sporočilu o novem paktu o migracijah in azilu znova poudarila, da sta notranja in zunanja razsežnost migracij neločljivo povezani ter da so razmeram prikrojeni celoviti in usklajeni dialogi in partnerstva na področju migracij z državami izvora in tranzita pomembni, da bi dosegli cilje, ki so pomembni za obe strani, na primer v zvezi z glavnimi gonili migracije, bojem proti tihotapljenju migrantov, pomočjo beguncem, ki prebivajo v tretjih državah, in podporo za dobro upravljane zakonite migracije; ker je za dopolnitev teh dialogov in partnerstev bistveno sodelovanje na regionalni in svetovni ravni, kot je zapisala Komisija v svojem sporočilu o novem paktu; ker poleg tega poudarja, da bi bilo treba migracije vključiti v celovita partnerstva s tretjimi državami kot osrednje vprašanje in jih povezati z drugimi politikami, kot so politike o razvojnem sodelovanju, varnosti, vizumih, trgovini, kmetijstvu, naložbah in zaposlovanju, energiji, okolju in podnebnih spremembah ter izobraževanju;
N. ker akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–-2024 EU in države članice zavezuje k temu, da se „zavzemajo za posebno zaščito, do katere so upravičeni migranti, begunci ter notranje razseljene osebe in osebe brez državljanstva“; ker ta akcijski načrt spodbuja k „nediskriminatornemu dostopu do socialnih storitev, vključno s kakovostnim in cenovno dostopnim zdravstvenim varstvom in izobraževanjem (tudi spletnim), vzpostavljanju zmogljivosti strokovnih delavcev za odzivanje na posebne potrebe migrantov in beguncev“ ter „podpiranju pristopa k upravljanju migracij, v središču katerega so človekove pravice, in krepitvi zmogljivosti držav, civilne družbe in partnerjev OZN za izvajanje tega pristopa“;
O. ker ženske po podatkih visoki komisar ZN za begunce (UNHCR) sestavljajo približno 48 % begunske populacije na svetu in predstavljajo velik delež ranljivih prosilcev za azil; ker se je EU v akcijskem načrtu za enakost spolov III zavezala, da bo zagotovila, „da se človekove pravice migrantk v celoti uresničujejo prek migracijskih politik, programov in predpisov, ki se odzivajo na vidik spola, ter da se na svetovni, regionalni in nacionalni ravni okrepi upravljanje migracij, ki upošteva posebne potrebe, ki izhajajo iz različnosti spolov“; ker bi migracijske politike, ki upoštevajo vidik spola, omogočile uresničevanje pravic žensk, deklet in oseb LGBTIQ+ ter zaščito pred morebitnim nasiljem, nadlegovanjem, posilstvom in trgovino z ljudmi;
P. ker je nekdanji posebni poročevalec OZN o človekovih pravicah migrantov v poročilu iz leta 2015 zapisal pomanjkljivosti pristopa EU k migracijam, ki so posledica nepreglednosti in nejasnosti, v njegovem okviru pa naj bi bili sklenjeni številni ohlapni sporazumi, ki ne zajemajo ukrepov za spremljanje in odgovornost; ker posebni poročevalec ugotavlja tudi, da le malo priča o tem, da partnerstva za mobilnost prinašajo dodatne koristi za človekove pravice ali razvoj, medtem ko splošna osredotočenost na varnost in pomanjkanje usklajenosti politik v celotnem pristopu ustvarjata tveganje, da bodo sekundarni učinki politik, ki se v večji meri osredotočajo na varnost, zasenčili morebitne koristi, izhajajoče iz človekovih pravic in razvojnih projektov;