12.1.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 15/53 sreda, 19. maj 2021
sistema, temelječega na oskrbi, na energetski sistem, temelječ na povpraševanju, saj omogočajo dejavne potrošnike za prilagajanje odjema prek digitalnih rešitev, ki so popolnoma skladne s splošno uredbo o varstvu podatkov (25); poziva Komisijo in države članice, naj preučijo različne možnosti za nadaljnje spodbujanje razvoja evropskega trga, da bo zagotovljena prožnost pri prilagajanju odjema, med drugim s skupnimi standardi za prožnost končne uporabe ter oceno morebitnih koristi in učinkov na stroške energetskega sistema; pozdravlja prožne povezane energetske sisteme, katerih cilj je optimizacija sektorja daljinskega ogrevanja/hlajenja ter uporaba visoko učinkovite in prožne soproizvodnje in ki prispevajo k zagotovitvi ravnovesja električnega omrežja, stroškovno učinkoviti uporabi obnovljivih virov energije in povezovanju odpadne toplote na lokalni/regionalni ravni; poziva k hitremu izvajanju Direktive (EU) 2019/944 in njenih določb o prilagajanju odjema;
34. poudarja vlogo, ki jo lahko ima električna mobilnost kot oblika pametnega povezovanja energetskih in prometnih sektorjev, tako da izkoristi prožnost, ki jo ta omogoča; poudarja, da ima elektrifikacija prometnega sektorja potencial za povečanje strateške energetske neodvisnosti Unije, ker se zmanjša potreba po uvozu fosilnih goriv; poudarja, da se z uvedbo tehnologij vozilo-omrežje odpirajo možnosti shranjevanja in prožnosti, ter ugotavlja, da bo zanje potrebna interoperabilnost energetskih sistemov in električnih vozil;
35. opozarja, da je treba za zagotavljanje odpornosti energetskih sistemov obravnavati tveganja v elektroenergetskem sektorju na področju kibernetske varnosti; poudarja, da se lahko zaradi vse večjega števila povezanih proizvodov, kot so grelne naprave, električna vozila in pametni števci, poveča tveganje kibernetskih napadov na elektroenergetski sistem; poziva Komisijo, naj hitro obravnava kibernetska tveganja in določi visoko raven zagotavljanja kibernetske varnosti za povezane proizvode v okviru omrežnega kodeksa za električno energijo o kibernetski varnosti;
36. ugotavlja, da bolj decentraliziran in na obnovljivih virih temelječ ter bolj povezan energetski sistem zahteva boljše predvidevanje povpraševanja po energiji ter večje usklajevanje oskrbe in shranjevanja iz različnih nosilcev energije v realnem času; pri tem pa je ključna vloga digitalizacije za obdelavo statističnih in meteoroloških podatkov; poziva Komisijo in države članice, naj razvijejo notranji trg za digitalne energetske tehnologije, hkrati pa varujejo zasebnost potrošnikov in osebne podatke; spodbuja države članice, naj sprejmejo indikator pripravljenosti na pametne sisteme, ki je bil razvit v okviru Direktive 2010/31/EU o energetski učinkovitosti stavb (26), da bi izkoristile možnost prožnosti pri prilagajanju odjema na ravni stavb; poudarja, da bo za to potrebnih več skupnih standardov za izmenjavo podatkov; pozdravlja namero Komisije, da bo sprejela akcijski načrt za digitalizacijo energetike, da bi okrepila tehnološko vodstvo EU in omogočila bolj povezan energetski sistem s pametnimi rešitvami v posameznih sektorjih (kot so pametna omrežja, učinkovitejši in varnejši promet ter prihranek energije v stavbah) in izboljšanim financiranjem za obdobje 2021–2027;
37. ponovno poudarja, da ima Agencija Evropske unije za sodelovanje energetskih regulatorjev ključno vlogo pri povezovanju energetskih sistemov in izvajanju energetske zakonodaje EU; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da ima agencija na voljo dovolj sredstev za izvajanje svojih nalog;
Zagotavljanje dostopnosti in cenovne ugodnosti energije za vse državljane in podjetja
38. poudarja, da je glavni cilj energetske politike EU zagotoviti pravilno delovanje trga ob upoštevanju potrebe po ohranitvi in izboljšanju okolja; poziva Komisijo, naj sprejme potrebne ukrepe za zaščito dobrega delovanja energetskih trgov, zagotovi polno izvajanje pravnega reda za notranji energetski trg, vključno s svežnjem o čisti energiji, uskladi pravice potrošnikov na področju plinskega in daljinskega ogrevanja s pravicami odjemalcev električne energije ter jim pomaga prispevati k razogljičenju gospodarstva; poudarja, da je treba potrošnike usmeriti k najbolj energetsko in stroškovno učinkoviti možnosti razogljičenja na podlagi cen, ki ustrezno odražajo vse stroške uporabljenega nosilca energije; pozdravlja pobudo za ponovni pregled Direktive 2003/96/ES ter njeno preoblikovanje v instrument za uskladitev davčnih politik z energetskimi in podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050; poziva Komisijo in države članice, naj v to direktivo
(25) (26)
Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).
Direktiva 2010/31/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. maja 2010 o energetski učinkovitosti stavb (UL L 153, 18.6.2010, str. 13).