12.1.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 15/131 četrtek, 20. maj 2021
17. po drugi strani poudarja, da je prekomerna koncentracija prebivalstva v nekaterih urbanih območjih že povzročila negativne stranske učinke, kot so zastoji, rastoči stroški stanovanj in prevoza, onesnaženje, nezadostna razpoložljivost vode, težave z odstranjevanjem odpadkov, visoka poraba energije, slabša kakovost življenja, širjenje mestnih območij, pa tudi precejšnje tveganje za revščino in socialno izključenost ter negotovost za nekatere segmente prebivalstva; poudarja, da so ti negativni učinki povzročili, da lokalni organi ne morejo zagotavljati storitev vsem prebivalcem mestnih območij; opozarja na nekatere negativne učinke na javno zdravje, ki jih ima velika koncentracija prebivalstva na urbanih območjih, kar se je pokazalo med pandemijo covida-19;
18. ugotavlja, da migracije neposredno vplivajo na vključenost v mestih, zato so v različnih teritorialnih okvirih potrebni prilagojeni politični odzivi in podporni ukrepi; zato opozarja, da ekonomski migranti plačajo več davčnih in socialnih prispevkov, kot imajo individualnih koristi; poudarja, da je treba okrepiti politiko vključevanja ter pri tem podpirati lokalne in regionalne oblasti;
Prilagojeni odzivi: iskanje rešitev za izziv upadanja prebivalstva
19. poudarja, kako pomembne so sedanje pobude, kot so evropsko partnerstvo za inovacije za dejavno in zdravo staranje, sosedska pomoč za samostojno življenje in inovacijska središča znanja Evropskega inštituta za inovacije in tehnologijo v zvezi z digitalnimi storitvami in zdravjem; poziva Komisijo, naj upošteva rešitve, ki so se razvile s pobudami za prilagajanje demografskim spremembam, ko se obravnavajo demografski izzivi, s katerimi se soočajo evropske regije; poudarja pomen evropskega ogrodja kvalifikacij za vseživljenjsko učenje kot sredstva za podpiranje izobraževanja in usposabljanja na območjih, ki jih ogroža depopulacija;
20. želi poudariti, da imajo lokalni, regionalni in nacionalni organi, poklicna združenja in nevladne organizacije bistveno vlogo pri opredelitvi in oceni posebnih naložbenih potreb na podeželskih in mestnih območjih za mobilnost, teritorialno dostopnost in osnovne storitve, s tem pa za sprostitev potenciala teh območij, tudi glede gospodarskih, socialnih in demografskih trendov; zato meni, da bi morali odigrati odločilno vlogo kot dejavni udeleženci v razvoju teritorialnih strategij, ki izhajajo iz lokalnih skupnosti; poudarja, da je pomembno, da se v vse ustrezne programe EU po možnosti vključi poseben proračun za spreminjanje demografskih trendov in da se opravijo ocene učinka javnih demografskih politik; poudarja, da bi lahko bil teritorialni pristop k instrumentom EU, kot so trajnostni razvoj mest, strategije lokalnega razvoja, ki ga vodi skupnost, ali celostne teritorialne naložbe uporabno orodje, ki se lahko uporabi za ohranjanje ter ustvarjanje delovnih mest, povečevanje privlačnosti regije in izboljšanje dostopnosti storitev na lokalni ravni; je seznanjen z velikim potencialom krožnega gospodarstva in biogospodarstva pri revitalizaciji teh območij in poziva k prilagojeni tehnični pomoči za podporo lokalnim in regionalnim oblastem pri oblikovanju in izvajanju teh strategij, vključno z uporabo participativnih metod, ki omogočajo udeležbo lokalnih deležnikov, družbenih partnerjev in civilne družbe;
21. poudarja, da je treba razviti evropsko agendo za podeželje, katere cilj bo izboljšati dostopnost, privlačnost in trajnostni razvoj podeželskih in oddaljenih območij, kar bo pozitivno vplivalo na nemoteno delovanje dobavne verige in notranjega trga; ugotavlja, da je mogoče izboljšati dostopnost in privlačnost teh območij z dostopom do kapitala za podjetnike ter mala in srednja podjetja ter naložbami v inovacijske ekosisteme, da bi podprli ustvarjanje znanja in širjenje tehnologije, pa tudi z zagotavljanjem visokokakovostnih javnih in osnovnih storitev, digitalizacije, tudi za mala podjetja, digitalnih inovacij in digitalne povezljivosti ter visokokakovostnih prometnih storitev; meni, da bi morale lokalne in regionalne oblasti čim učinkoviteje opredeliti ustrezne storitve in da bi bilo treba koncept „preverjanja učinkov na podeželje“ uporabiti za obravnavanje posebnih potreb podeželskih in oddaljenih območij s poudarkom na izvajanju politik in zagotavljanju ustreznih rešitev;
22. ponavlja, da ima lahko prometno omrežje odločilno vlogo pri odzivanju na demografske spremembe in zaustavitvi depopulacije, in sicer s krepitvijo povezljivosti med podeželjem in mesti, tudi z naložbami v javni prevoz in druge mobilnostne storitve na podeželju; v zvezi s tem poudarja pomen, ki ga ima izboljšanje prometne infrastrukture, tudi z vzdrževanjem in oživljanjem obstoječih prometnih povezav in zagotavljanjem povezav z omrežjem TEN-T, ki so še posebej pomembne v podeželskih, obrobnih, otoških in najbolj oddaljenih regijah, s podporo prehodu na trajnostna in pametna prometna omrežja ter krepitvijo interoperabilnosti prometnih sistemov kot del strategije za trajnostno in pametno mobilnost;