SL
C 15/114
Uradni list Evropske unije
12.1.2022
sreda, 19. maj 2021
J.
ker je Pariški sporazum prva mednarodna pogodba, ki izrecno priznava povezavo med podnebnimi ukrepi in človekovimi pravicami, kar omogoča, da se z uporabo obstoječih pravnih instrumentov, povezanih s človekovimi pravicami, države in zasebne subjekte spodbudi k zmanjšanju emisij; ker s Pariškim sporazumom niso bili predvideni konkretni instrumenti, s katerimi bi lahko terjali odgovornost od držav in podjetij za njihov vpliv na podnebne spremembe in izvrševanje človekovih pravic;
K.
ker je Evropsko sodišče za človekove pravice jasno razsodilo, da lahko različne vrste degradacije okolja povzročijo kršitve osnovnih človekovih pravic, na primer pravice do življenja, pravice do zasebnega in družinskega življenja, pravice do mirnega uživanja doma in prepovedi nečloveškega in ponižujočega ravnanja;
L.
ker je cilj podnebne pravičnosti boj proti podnebnim spremembam z uporabo prava o človekovih pravicah, da bi premostili vrzel v odgovornosti pri podnebnem upravljanju, in sicer s sodnimi postopki na področju podnebnih sprememb zoper države in podjetja, ki bi morala v lastnem interesu odgovarjati za svoja dejanja v zvezi z ohranjanjem narave, in da bi sedanjim in prihodnjim generacijam omogočili dostojno in zdravo življenje;
M.
ker so bile pri več sodnih postopkih, ki so trenutno v teku, ugotovljene kršitve človekovih pravic, kar je omogočilo, da se posameznikom, državam in podjetjem pripiše odgovornost za spodletele ukrepe ali neukrepanje pri spoprijemanju s posledicami podnebnih sprememb;
N.
ker so zaradi zaostrenega boja za naravne vire, ki ga vodijo zasebna podjetja, včasih tudi s sodelovanjem vlad, naravovarstveniki in domorodne skupnosti, ki želijo zaščititi svoja tradicionalna ozemlja, prevzeli vodilno vlogo pri okoljskem ukrepanju in tako postali izpostavljeni preganjanju;
O.
ker bodo posledice podnebnih sprememb za človekove pravice čutile ne le najbolj ranljive skupine prebivalstva, temveč celotno svetovno prebivalstvo; ker neposredne posledice podnebnih sprememb najbolj prizadenejo najranljivejše skupnosti in države, ki najmanj prispevajo k onesnaževanju in uničevanju okolja; ker je število bolezni in prezgodnjih smrti zaradi onesnaževanja okolja že trikrat večje kot pri aidsu, tuberkulozi in malariji skupaj, kar ogroža pravico do življenja, zdravega okolja in čistega zraka; ker so naravne nesreče, kot so poplave, tropske nevihte in dolga sušna obdobja, vse pogostejše ter ogrožajo prehransko varnost v državah svetovnega juga in uživanje številnih človekovih pravic;
P.
ker je okoljska pravičnost del socialne pravičnosti in so učinki podnebnih sprememb asimetrični, njihove škodljive posledice pa uničujoče za sedanje in prihodnje generacije, zlasti v državah v razvoju; ker podnebne spremembe močno vplivajo na države v razvoju in zaostrujejo obstoječe socialne in ekonomske neenakosti, zaradi česar njihove škodljive posledice nesorazmerno bolj prizadenejo ranljive skupine;
Q.
ker so podnebne spremembe vse pomembnejši vzrok za razseljevanje in migracije, tako znotraj držav kot med njimi; ker je razselitev bližajoč se scenarij za nekatere skupnosti, na primer tiste, ki živijo na arktičnih območjih, ki se hitro talijo, obalnih območjih z nizko nadmorsko višino in majhnih otokih ter na območjih, ki jim grozi dezertifikacija; ker se od leta 2008 zaradi vremenskih katastrof v povprečju preseli 24 milijonov ljudi na leto, večinoma znotraj treh najranljivejših regij – podsaharske Afrike, južne Azije in Latinske Amerike; ker je po podatkih Programa Združenih narodov za razvoj 80 % ljudi, razseljenih zaradi podnebnih sprememb, žensk; ker lahko vse večje razseljevanje prebivalstva zaradi podnebnih sprememb ogrozi človekove pravice, kulturo in tradicionalno znanje prebivalstva, ki so ga prizadele podnebne spremembe, njegovo razseljevanje pa ima bistvene posledice za lokalne skupnosti v državah in na ozemljih, kjer se naseli;
R.
ker so omejitve in zapore zaradi pandemije covida-19 zmanjšale preglednost in spremljanje kršitev človekovih pravic ter okrepile politično ustrahovanje in digitalni nadzor, hkrati pa omejile dostop do pravnega varstva in zmožnosti okoljevarstvenikov, lokalnih akterjev, domorodnega prebivalstva in drugih, da učinkovito sodelujejo v procesih