12.1.2022
SL
Uradni list Evropske unije
C 15/95 sreda, 19. maj 2021
pravosodnega sistema, nezakonita pridržanja, nadlegovanje in neutemeljene kazenske preiskave novinarjev, ki so poročali o zaskrbljenosti glede obvladovanja pandemije v Turčiji; ugotavlja, da se zaradi pandemije covida-19 v Turčiji hitro povečujeta stopnji brezposelnosti in revščine;
64.
meni, da bi posodobitev carinske unije koristila obema stranema ter bi ohranila gospodarsko in normativno povezavo Turčije z EU, poleg tega pa bi ustvarila novo priložnost za pozitiven dialog in sodelovanje, zagotovila boljši regulativni okvir za naložbe EU v Turčiji, vključno z mehanizmom za reševanje sporov, ter spodbudila ustvarjanje več delovnih mest v EU in Turčiji in pa projekte sodelovanja v okviru evropskega zelenega dogovora; poudarja, da se v sedanjih okoliščinah – vključno z vse daljšim seznamom odstopanj Turčije od njenih veljavnih obveznosti, sedanjim sporom med EU in Turčijo pred Svetovno trgovinsko organizacijo ali nesprejemljivimi pozivi k bojkotu držav članic EU – zdi, da bi bila posodobitev carinske unije še posebej težavna, vendar meni, da bi veljalo ohraniti možnost za spodbujanje konstruktivnih prizadevanj in obnovljenega dialoga o vseh odprtih vprašanjih ter preučitev pogojev za posodobitev carinske unije; ponovno poudarja, da bi morala ta posodobitev temeljiti na strogih pogojih v zvezi s človekovimi pravicami in temeljnimi svoboščinami, kot je določeno v københavnskih merilih o dobrih sosedskih odnosih z EU in vsemi njenimi državami članicami, ter na njihovem doslednem izvajanju; v zvezi s tem opozarja, da sedanja carinska unija ne bo dosegla svojega celotnega potenciala, dokler Turčija ne bo v celoti izvajala dodatnega protokola o razširitvi sporazuma iz Ankare na vse države članice brez pridržkov in diskriminacije v odnosu do vseh držav članic in dokler ne bodo odpravljene vse obstoječe trgovinske motnje;
65.
še naprej izraža podporo procesu liberalizacije vizumskega režima, ko bodo izpolnjeni določeni pogoji; poudarja, da bi bila liberalizacija vizumskega režima pomemben korak k spodbujanju medosebnih stikov, in ugotavlja, da je ta zelo pomembna, zlasti za študente, akademike, predstavnike podjetij in ljudi sorodniki v državah članicah EU; pozdravlja predsedniško okrožnico iz maja 2019, v kateri se poziva k pospeševanju demarš, vendar poudarja, da je bil dejanski napredek glede šestih preostalih meril, ki jih mora še izpolniti Turčija, zelo majhen; poziva turško vlado, naj ta merila izpolnjuje v celoti in brez diskriminacije, tudi kar zadeva vse države članice EU, in naj se osredotoči zlasti na zakonodajo o boju proti terorizmu in o varstvu podatkov;
66. ugotavlja, da je za Turčijo, EU in njene države članice pomembno, da vzdržujejo tesen dialog in sodelovanje na področju zunanje politike in varnosti; priznava, da lahko Turčija kot vsaka suverena država izvaja svojo zunanjo politiko v skladu s svojimi interesi in cilji; meni pa, da bi si morala Turčija kot država kandidatka za članstvo v EU prizadevati za vse večje usklajevanje svoje zunanje politike z zunanjo politiko EU, ki temelji na njeni skupni zunanji in varnostni politiki; močno obžaluje, da se je Turčija ravno nasprotno večkrat odločila za enostransko ukrepanje in da je pri dolgi vrsti zunanjepolitičnih zadev dosledno delovala v nasprotju s prednostnimi nalogami EU ter da je posledično stopnja usklajenosti Turčije z zunanjo in varnostno politiko trenutno le 14 %; spodbuja Turčijo, naj si prizadeva za tesno sodelovanje in nadaljnje usklajevanje z EU pri zunanjepolitičnih, obrambnih in varnostnih vprašanjih, vključno s sodelovanjem v boju proti terorizmu; opozarja, da je Turčija dolgoletna članica zveze Nato in zaseda ključni geostrateški položaj za ohranjanje regionalne varnosti in krepitev evropske varnosti; poudarja, da bi bilo treba Turčijo kot zaveznico v okviru Nata spodbujati, naj ravna v skladu s pogodbo zveze Nato, ki določa, da se pogodbenice v svojih mednarodnih odnosih vzdržijo grožnje s silo ali uporabe sile na način, ki ni v skladu s cilji Združenih narodov; nadalje ugotavlja, da države članice EU in Turčija še naprej sodelujejo pri vprašanjih (vojaškega) strateškega pomena v okviru zveze Nato; opozarja tudi, da EU in Nato ostajata najzanesljivejša dolgoročna partnerja Turčije pri mednarodnem varnostnem sodelovanju, in poziva Turčijo, naj ohrani politično doslednost na področju zunanje in varnostne politike glede na svojo vlogo članice Nata in države kandidatke za članstvo v EU ter naj se v celoti zaveže Natu kot svoji edini varnostni osi; poziva k čezatlantskemu dialogu z novo administracijo ZDA o odnosih s Turčijo, da bi sprejeli skupno politiko do Turčije in z njo, ki bi bila namenjena krepitvi našega sodelovanja in zbliževanju vrednot in interesov;
67. poudarja, da je treba vse morebitne zahteve Turčije braniti z diplomacijo in dialogom, ki temeljita na mednarodnem pravu, ter da je vsak poskus izvajanja pritiska na druge države z uporabo sile, groženj ali sovražnega in žaljivega govora, zlasti proti EU in njenim državam članicam, nesprejemljiv in neprimeren za državo kandidatko za članstvo v EU; v zvezi s tem poziva Komisijo in podpredsednika Komisije/visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, naj zavzameta trdno stališče glede vsakega neprimernega govora zoper EU in njene države članice s strani predstavnikov turške vlade;