12.1.2022
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 15/53 Streda 19. mája 2021
spotrebiteľom reagovať na dopyt prostredníctvom digitálnych riešení plne v súlade so všeobecným nariadením o ochrane údajov (25); vyzýva Komisiu a členské štáty, aby preskúmali spôsoby, ako ďalej stimulovať rozvoj európskeho trhu pre flexibilitu na strane dopytu, okrem iného prostredníctvom spoločných noriem pre flexibilitu konečného využitia, posúdenia potenciálnych prínosov a vplyvov na náklady energetického systému; víta pružné integrované energetické systémy, ktorých cieľom je optimalizovať odvetvie diaľkového vykurovania/chladenia, ako aj využívanie efektívnej a flexibilnej vysokoefektívnej kogenerácie, ktoré prispievajú k vyváženiu elektrickej siete, nákladovo efektívnemu využívaniu obnoviteľných zdrojov energie a integrácii odpadového tepla na miestnej/regionálnej úrovni; vyzýva na urýchlené vykonávanie smernice (EÚ) 2019/944 a jej ustanovení o reakcii na strane dopytu;
34. zdôrazňuje úlohu, ktorú zohráva elektrická mobilita ako forma inteligentnej integrácie odvetvia energetiky a dopravy tým, že otvára kapacity flexibility; zdôrazňuje, že elektrifikácia odvetvia dopravy má potenciál zvýšiť energetickú strategickú autonómiu Únie znížením potreby dovážaných fosílnych palív; zdôrazňuje potenciál uskladňovania a flexibility zavádzania technológií energetického prepojenia vozidla a siete a konštatuje, že si to bude vyžadovať interoperabilitu energetických systémov a elektrických vozidiel;
35. pripomína, že je dôležité riešiť riziká kybernetickej bezpečnosti v odvetví energetiky s cieľom zabezpečiť odolnosť energetických systémov; zdôrazňuje, že rastúci počet prepojených výrobkov, ako sú vykurovacie zariadenia, elektrické vozidlá a inteligentné merače, môže zvýšiť riziko kybernetických útokov na elektrizačnú sústavu; naliehavo vyzýva Komisiu, aby urýchlene riešila riziká kybernetickej bezpečnosti stanovením vysokej úrovne ochrany kybernetickej bezpečnosti v prípade prepojených produktov v súvislosti so sieťovým predpisom pre kybernetickú bezpečnosť v sektore elektrickej energie;
36. trvá na tom, že decentralizovanejší a integrovanejší energetický systém založený na väčšom podiele obnoviteľných zdrojov energie si vyžaduje lepšie predvídanie dopytu po energii a časovo reálnejšie zosúladenie s dodávkami a uskladňovaním zo strany rôznych energetických nosičov; v tejto súvislosti zdôrazňuje kľúčovú úlohu digitalizácie pre spracovanie štatistických a meteorologických údajov; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby vytvorili vnútorný trh pre digitálne energetické technológie a súčasne chránili súkromie spotrebiteľov a ich osobné údaje; nabáda členské štáty, aby prijali indikátor inteligentnej pripravenosti, ktorý sa vyvinul ako súčasť smernice 2010/31/EÚ o energetickej hospodárnosti budov (26), s cieľom využiť potenciál flexibility na strane dopytu na úrovni budov; zdôrazňuje, že to si bude vyžadovať viac spoločných noriem pre výmenu údajov; víta zámer Komisie prijať akčný plán digitalizácie energie s cieľom podporiť vedúce postavenie EÚ v oblasti technológií a umožniť integrovanejší energetický systém s inteligentnými riešeniami v konkrétnych odvetviach (napríklad inteligentné siete, efektívnejšia a bezpečnejšia doprava, úspory energie v budovách), so zlepšením financovania na obdobie rokov 2021 – 2027;
37. pripomína kľúčovú úlohu Agentúry pre spoluprácu regulačných orgánov v oblasti energetiky pri integrácii energetického systému a vykonávaní právnych predpisov EÚ v oblasti energetiky; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby zabezpečili, že sa agentúre poskytnú dostatočné prostriedky na vykonávanie jej úloh;
Zabezpečiť energetickú dostupnosť a cenovú dostupnosť pre všetkých občanov a podniky
38. pripomína, že hlavným cieľom činnosti EÚ v oblasti energetiky je zabezpečiť riadne fungovanie trhu so zreteľom na potrebu zachovávať a zlepšovať životné prostredie; vyzýva Komisiu, aby prijala potrebné opatrenia na zabezpečenie riadneho fungovania trhov s energiou na zabezpečenie úplného vykonávania acquis pre vnútorný trh s energiou vrátane balíka opatrení v oblasti čistej energie, aby sa zladili práva spotrebiteľov v odvetviach plynárenstva a diaľkového vykurovania s právami spotrebiteľov elektrickej energie a aby sa im pomohlo prispieť k dekarbonizácii hospodárstva; zdôrazňuje, že je dôležité nasmerovať zákazníkov k energeticky najefektívnejšej a nákladovo najefektívnejšej možnosti dekarbonizácie na základe cien, ktoré náležite odrážajú všetky náklady použitého energetického nosiča; víta iniciatívu na revíziu smernice 2003/96/ES a na jej transformáciu na nástroj, ktorý zosúlaďuje daňové politiky s cieľmi v oblasti energetiky a klímy do roku 2030 a do roku 2050; vyzýva Komisiu a členské štáty, aby začlenili ciele v oblasti klímy do tejto
(25) (26)
Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2016/679 z 27. apríla 2016 o ochrane fyzických osôb pri spracúvaní osobných údajov a o voľnom pohybe takýchto údajov, ktorým sa zrušuje smernica 95/46/ES (Ú. v.
EÚ L 119, 4.5.2016, s. 1).
Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2010/31/EÚ z 19. mája 2010 o energetickej hospodárnosti budov (Ú. v.
EÚ L 153, 18.6.2010, s. 13).