SK
C 15/114
Úradný vestník Európskej únie
12.1.2022
Streda 19. mája 2021
J.
keďže Parížska dohoda je prvou medzinárodnou zmluvou, v ktorej sa výslovne uznáva prepojenie medzi opatreniami v oblasti klímy a ľudskými právami, čo umožňuje využívať existujúce právne nástroje súvisiace s ľudskými právami na naliehanie na štáty a súkromné podniky, aby znížili emisie; keďže v Parížskej dohode nie sú stanovené žiadne konkrétne nástroje na vyvodenie zodpovednosti štátnych a podnikateľských subjektov za ich vplyv na zmenu klímy a uplatňovanie ľudských práv;
K.
keďže Európsky súd pre ľudské práva jasne rozhodol, že rôzne druhy degradácie životného prostredia môžu viesť k porušovaniu podstatných ľudských práv, ako je právo na život, súkromný a rodinný život a pokojné využívanie domova a zákaz neľudského a ponižujúceho zaobchádzania;
L.
keďže klimatická spravodlivosť sa zameriava na riešenie klimatickej krízy pomocou právnych predpisov v oblasti ľudských práv s cieľom preklenúť nedostatky v zodpovednosti v oblasti správy klímy využívaním súdnych sporov v oblasti zmeny klímy s cieľom zaistiť, aby štáty a podnikateľské subjekty boli zodpovedné za svoje opatrenia z hľadiska ochrany prírody ako takej a s cieľom umožniť súčasným a budúcim generáciám dôstojný a zdravý život;
M. keďže niekoľko prebiehajúcich právnych prípadov stanovilo porušovanie ľudských práv a otvorilo cestu k zodpovednosti po zlyhaní alebo nečinnosti jednotlivcov, štátov a podnikateľských subjektov pri riešení dôsledkov zmeny klímy;
N.
keďže intenzívnejšia hospodárska súťaž týkajúca sa prírodných zdrojov vedená súkromnými spoločnosťami, niekedy s účasťou vlády, postavila ochrancov životného prostredia a domorodé komunity, ktoré sa snažia chrániť svoje tradičné územia, do popredia environmentálnych opatrení a spravila z nich ciele prenasledovania;
O.
keďže dôsledky zmeny klímy na ľudské práva pocítia nielen najzraniteľnejšie skupiny, ale aj obyvateľstvo na celom svete; keďže najzraniteľnejšie komunity a krajiny spôsobujúce najmenej znečistenia a ničenia životného prostredia najviac trpia priamymi dôsledkami zmeny klímy; keďže údaje o chorobách a predčasných úmrtiach v dôsledku znečistenia životného prostredia sú už trikrát vyššie ako v prípade AIDS, tuberkulózy a malárie spolu, čo ohrozuje právo na život, zdravé životné prostredie a čisté ovzdušie; keďže prírodné katastrofy, ako sú záplavy, tropické búrky a dlhé obdobia sucha, sú čoraz častejšie a majú škodlivé dôsledky pre potravinovú bezpečnosť v krajinách globálneho Juhu a pre uplatňovanie mnohých ľudských práv;
P.
keďže environmentálna spravodlivosť je súčasťou sociálnej spravodlivosti a keďže vplyvy zmeny klímy sú asymetrické a ich nepriaznivé účinky majú ničivé následky pre súčasné a budúce generácie, najmä v rozvojových krajinách; keďže zmena klímy výrazne ovplyvňuje rozvojové krajiny a zhoršuje existujúce sociálne a hospodárske nerovnosti, čo spôsobuje, že jej nepriaznivými následkami neprimerane trpia zraniteľné skupiny;
Q.
keďže zmena klímy čoraz výraznejšie prispieva k vysídľovaniu a migrácii, a to tak v rámci krajín, ako aj za hranice; keďže vysídľovanie je bezprostrednou perspektívou pre niektoré komunity, ako sú tie, ktoré žijú v oblastiach ohrozených dezertifikáciou, tie, ktoré sa nachádzajú v rýchlo sa topiacej Arktíde, v nízko položených pobrežných oblastiach a na malých ostrovoch alebo v iných chúlostivých ekosystémoch a na rizikových územiach; keďže od roku 2008 bolo v dôsledku katastrofických poveternostných javov každý rok vysídlených v priemere 24 miliónov ľudí, väčšinou v rámci troch najzraniteľnejších regiónov – subsaharskej Afriky, južnej Ázie a Latinskej Ameriky; keďže podľa UNDP 80 % osôb vysídlených v dôsledku zmeny klímy tvoria ženy; keďže rastúci jav vysídľovania spôsobeného klímou môže pre dotknutých obyvateľov predstavovať priamu hrozbu pre ľudské práva, kultúru a tradičné poznatky a môže mať významný vplyv na miestne komunity v krajinách a na územiach, v ktorých sa usadia;
R.
keďže reštriktívne opatrenia a obmedzenia pohybu v súvislosti s ochorením COVID-19 znížili transparentnosť a monitorovanie porušovania ľudských práv a zintenzívnili politické zastrašovanie a digitálny dohľad, pričom obmedzili prístup k spravodlivosti a možnosti ochrancov životného prostredia, miestnych aktérov, pôvodného obyvateľstva a iných účinne sa zúčastňovať na rozhodovacích procesoch; keďže obmedzenia pohybu v domorodých