12.1.2022
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 15/131 Joi, 20 mai 2021
17. subliniază, pe de altă parte, că concentrarea excesivă a populației în anumite zone urbane are deja efecte secundare negative, cum ar fi congestionarea traficului, costuri ridicate la locuințe și transport, poluare, disponibilitate insuficientă a resurselor de apă, probleme de eliminare a deșeurilor, consum ridicat de energie, deteriorarea calității vieții și expansiunea urbană, precum și un risc semnificativ de sărăcie și de excluziune socială, și nesiguranță pentru anumite segmente ale populației; subliniază că din cauza acestor efecte negative autoritățile locale nu pot furniza servicii tuturor locuitorilor din zonele urbane; semnalează unele efecte negative ale concentrației ridicate a populației din zonele urbane asupra sănătății publice, care au fost scoase în evidență de pandemia de COVID-19;
18.
ia act de faptul că migrația are un impact direct asupra caracterului incluziv al orașelor, necesitând răspunsuri politice adaptate și măsuri de sprijin în diferite contexte teritoriale; amintește, în acest sens, că migranții economici contribuie la impozite și contribuții sociale cu sume mai mari decât cele pe care le primesc ca prestații individuale; subliniază necesitatea de a întări politicile de incluziune și de a sprijini autoritățile locale și regionale în acest sens;
Răspunsuri adaptate: găsirea soluțiilor pentru problema declinului demografic
19. subliniază importanța inițiativelor curente, cum ar fi Parteneriatul european pentru inovare privind îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, programul „Mediul de trai asistat” și comunitățile de cunoaștere și inovare ale EIT în domeniul digital și în cel al sănătății; invită Comisia să ia în considerare soluțiile deja dezvoltate de aceste inițiative pentru a se adapta schimbării demografice și pentru a aborda provocările demografice cu care se confruntă regiunile europene; subliniază importanța Cadrului european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții, ca modalitate de a sprijini educația și formarea profesională în zonele amenințate de depopulare;
20. subliniază că autoritățile locale, regionale și naționale, asociațiile profesionale și ONG-urile sunt esențiale pentru a identifica și evalua nevoile specifice de investiții în zonele rurale și urbane pentru mobilitate, accesibilitate teritorială și servicii de bază, și, prin urmare, pentru a fructifica potențialul zonelor în cauză, inclusiv tendințele economice, sociale și demografice; consideră așadar că acestea ar trebui să joace un rol decisiv ca participanți activi la elaborarea strategiilor teritoriale emanate de comunitățile locale; evidențiază că este important ca programele relevante ale UE să cuprindă, în măsura posibilului, un răspuns bugetar specific pentru inversarea tendințelor demografice și să se realizeze evaluări de impact ale politicilor publice asupra demografiei; evidențiază că abordarea teritorială a instrumentelor UE, cum ar fi dezvoltarea urbană sustenabilă, strategiile de dezvoltare locală plasate sub responsabilitatea comunității sau investițiile teritoriale integrate (ITI) ar putea fi instrumente utile ce pot fi folosite pentru a păstra și crea locuri de muncă, a crește atractivitatea regiunii și a îmbunătăți accesul la servicii la nivel local; recunoaște potențialul uriaș al economiei circulare și al bioeconomiei în revigorarea acestora zone, și solicită asistență tehnică personalizată pentru a sprijini autoritățile locale și regionale în conceperea și implementarea acestor strategii, inclusiv prin utilizarea metodelor participative care implică părțile interesate locale, partenerii sociali și societatea civilă;
21.
atrage atenția că este nevoie să se elaboreze o agendă rurală europeană pentru a îmbunătăți accesibilitatea, atractivitatea și dezvoltarea sustenabilă a zonelor rurale și îndepărtate astfel încât să influențeze pozitiv buna funcționare a lanțului de aprovizionare și a pieței interne; ia act de faptul că accesibilitatea și atractivitatea acestor zone pot fi potențate prin accesul la capital al antreprenorilor și IMM-urilor și prin investiții în ecosistemele de inovare pentru a sprijini crearea de cunoștințe și difuzarea tehnologiilor, precum și prin furnizarea de servicii publice și esențiale de înaltă calitate, digitalizare, inclusiv pentru întreprinderile mici, inovare digitală și conectivitate digitală și servicii de transport de înaltă calitate; consideră că autoritățile locale și regionale ar trebui să definească modalități adecvate de furnizare a serviciilor, în cel mai eficient mod posibil, și că ar trebui utilizat conceptul de „protecție rurală” pentru a răspunde nevoilor specifice ale zonelor rurale și îndepărtate, punând accentul pe punerea în aplicare a politicilor și pe furnizarea de soluții adecvate;
22. reiterează faptul că rețelele de transport pot juca un rol decisiv în abordarea schimbărilor demografice și stoparea depopulării prin întărirea conectivității între mediul rural și cel urban, precum și prin investiții în transportul public și alte servicii de mobilitate în zonele rurale; subliniază, în acest sens, importanța îmbunătățirii infrastructurii de transport, inclusiv prin întreținerea și modernizarea legăturilor de transport existente și prin crearea de conexiuni la TEN-T, care sunt deosebit de importante în regiunile rurale, periferice, insulare și ultraperiferice, prin sprijinirea tranziției către rețele de transport sustenabile și inteligente și prin consolidarea interoperabilității sistemelor de transport ca parte a Strategiei pentru o mobilitate durabilă și inteligentă;