12.1.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 15/37 Trešdiena, 2021. gada 19. maija
34. atgādina par skolotāju fundamentālo un daudzšķautņaino lomu izglītībā un tās iekļaujošā veidošanā, jo īpaši agrā bērnībā, kur tiek apgūtas prasmes, kas ļaus skolēniem attīstīties visa mūža garumā, piemēram, personisko attiecību, studiju prasmju, empātijas un sadarbības darba jomā; tādēļ uzsver, ka MI tehnoloģijas nevar izmantot uz cilvēka īstenotas izglītošanas rēķina vai kaitējot tai, jo skolotājus nedrīkst aizstāt ar MI vai ar to saistītām tehnoloģijām;
35. uzsver, ka mācīšanās ieguvumi, ko sniegs MI izmantošana izglītībā, būs atkarīgi nevis no paša MI, bet gan no tā, kā skolotāji izmantos MI digitālajā mācību vidē, lai apmierinātu skolēnu, studentu un skolotāju vajadzības; tādēļ norāda, ka MI programmētājiem, kad vien iespējams, ir jāiesaista izglītotāju aprindas MI tehnoloģiju izstrādē, ieviešanā un izmantošanā, radot saikni un sadarbību starp MI programmētājiem, izstrādātājiem, uzņēmumiem, skolām, skolotājiem un citām publiskām un privātām ieinteresētajām personām, lai radītu MI tehnoloģijas, kas ir piemērotas reālajai izglītības videi, atspoguļo katra izglītojamā vecumu un attīstības gatavību un atbilst visaugstākajiem ētikas standartiem; uzsver, ka izglītības iestādēs ir jāievieš tikai uzticamas, ētiskas un antropocentriskas tehnoloģijas, ko ikvienā to dzīves cikla posmā var pārbaudīt publiskās iestādes un pilsoniskā sabiedrība; uzsver bezmaksas un atvērtā pirmkoda risinājumu priekšrocības šajā jomā; prasa skolām un citām izglītības iestādēm sniegt finansiālu un loģistikas atbalstu, kā arī sniegt tām vajadzīgās speciālās zināšanas, lai veidotu uz nākotni vērstu mācīšanās risinājumus;
36. turklāt uzsver nepieciešamību nepārtraukti apmācīt skolotājus, lai viņi varētu pielāgoties ar MI nodrošinātas izglītības realitātei un iegūt nepieciešamās zināšanas un prasmes izmantot MI tehnoloģijas pedagoģiskā un jēgpilnā veidā, ļaujot viņiem pilnībā izmantot MI piedāvātās iespējas un izprast tā ierobežojumus; prasa, lai digitālā mācīšana turpmāk būtu iekļauta ikvienā skolotāju izglītības programmā un skolotājiem un personām, kas strādā izglītības un apmācības jomā, pastāvīgi būtu nodrošinātas turpmākās izglītības un kvalifikācijas celšanas iespējas digitālās mācīšanas jomā; tādēļ aicina izstrādāt mācību programmas MI jomā skolotājiem visās jomās un visā Eiropā; turklāt uzsver, cik svarīgi ir reformēt mācīšanas programmas jaunajām skolotāju paaudzēm, lai viņi varētu pielāgoties ar MI nodrošinātās izglītības realitātei, kā arī to, cik svarīgi ir izstrādāt un atjaunināt rokasgrāmatas un vadlīnijas skolotājiem par MI;
37. pauž bažas par to, ka trūkst konkrētu augstākās izglītības programmu MI jomā, un par publiskā finansējuma trūkumu MI jomā visās dalībvalstīs; uzskata, ka tas apdraud Eiropas nākotnes mērķus digitālajā jomā;
38. pauž bažas par to, ka tikai nedaudzi MI pētnieki izvēlas akadēmisku karjeru, jo tehnoloģiju uzņēmumi pētniecības jomā var piedāvāt labāku atalgojumu un mazāku birokrātiju; uzskata, ka daļa no risinājuma būtu novirzīt lielākus publiskos līdzekļus MI pētniecībai universitātēs;
39. uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt cilvēkiem vispārējās digitālās prasmes jau no bērnības, lai novērstu kvalifikācijas atšķirības un labāk integrētu konkrētas iedzīvotāju grupas digitālajā darba tirgū un digitālajā sabiedrībā; norāda, ka arvien svarīgāk būs augsti kvalificētus speciālistus ar pieredzi visdažādākajās profesijās apmācīt MI jomā, nodrošināt šādu kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu visā Savienībā un pilnveidot esošā un turpmākā darbaspēka kvalifikāciju, lai tas varētu pielāgoties darba tirgus realitātei nākotnē; tādēļ mudina dalībvalstis izvērtēt savu izglītības piedāvājumu un vajadzības gadījumā to uzlabot, pievienojot ar MI saistītās prasmes, un ieviest īpašas mācību programmas MI izstrādātājiem, vienlaikus iekļaujot MI arī tradicionālajās mācību programmās; uzsver vajadzību nodrošināt MI prasmju profesionālo kvalifikāciju savstarpēju atzīšanu visā Savienībā, jo vairākas dalībvalstis uzlabo izglītības piedāvājumu ar MI saistītām prasmēm un ievieš īpašas mācību programmas MI izstrādātājiem; atzinīgi vērtē Komisijas centienus iekļaut digitālās prasmes kā daļu no kvalifikācijas prasībām konkrētām profesijām, kas saskaņotas Savienības līmenī saskaņā ar Profesionālo kvalifikāciju direktīvu (11); uzsver, ka tiem ir jāatbilst ētisko vadlīniju par uzticamu MI novērtēšanas sarakstam, un atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu pārveidot šo sarakstu par indikatīvu mācību programmu MI izstrādātājiem; atgādina par profesionālās izglītības un apmācības (PIA) īpašajām vajadzībām attiecībā uz MI un prasa visā Eiropā īstenot uz sadarbību balstītu pieeju, lai palielinātu MI potenciālu PIA jomā; uzsver to, cik svarīgi ir apmācīt augsti kvalificētus speciālistus šajā
(11)
Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīva 2005/36/EK par profesionālo kvalifikāciju atzīšanu (OV L 255, 30.9.2005., 22. lpp.).