12.1.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 15/213 Ceturtdiena, 2021. gada 20. maija
63. uzsver izglītības un pētniecības nozīmi MI jomā; uzsver, ka ES ir jāveido savas digitālās spējas, mudinot vairāk cilvēku turpināt karjeru ar IKT saistītās nozarēs, apmācot vairāk datu speciālistu MI jomā, kā arī speciālistus saistītās jaunās jomās, piemēram, investēšanā mākslīgajā intelektā un MI drošumā; prasa veikt būtiskas investīcijas Eiropas mākslīgā intelekta izcilības centru tīklā un izveidot paneiropas universitāšu un pētniecības tīklus, kuros galvenā uzmanība pievērsta MI; uzskata, ka šim tīklam būtu jāpalīdz stiprināt zināšanu apmaiņu par MI, jāatbalsta ar MI saistītie talanti ES un jāpiesaista jauni talanti, jāveicina sadarbība starp inovatīviem uzņēmumiem, augstākās izglītības iestādēm, pētniecības iestādēm un MI izstrādātājiem, kā arī jānodrošina specializēta apmācība un attīstība regulatīvajām iestādēm ar mērķi nodrošināt šo tehnoloģiju pareizu izmantošanu un aizsargāt Eiropas iedzīvotājus no iespējamiem riskiem un kaitējuma to pamattiesībām; turklāt uzsver, cik svarīgi ir pasākumi un informācijas kanāli, lai palīdzētu maziem un vidējiem uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem efektīvi digitalizēties un pāriet uz “rūpniecību 5.0”; atzīst, ka MI lietotņu komponentu koplietošana un atkārtota izmantošana palielina MI risinājumu izmantošanu un izplatību; uzsver, cik svarīgi ir fundamentālie pētījumi par MI pamatu; uzsver nepieciešamību nodrošināt visaptverošu pētniecību par visiem MI lietojumiem un tehnoloģijām;
64. aicina veikt ietekmes novērtējumus par digitālās plaisas ietekmi uz cilvēkiem un konkrēti rīkoties, lai to pārvarētu; prasa mazināt negatīvo ietekmi, izmantojot izglītību, pārkvalifikāciju un kvalifikācijas celšanu; uzsver, ka ir jāņem vērā dzimumu līdztiesības aspekts, ņemot vērā sieviešu nepietiekamo pārstāvību STEM un digitālos uzņēmumos; uzskata, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš MI pratības programmām;
65. aicina Komisiju atjaunināt spēkā esošo produktu drošuma un atbildības regulējumu, lai risinātu jaunas problēmas, ko rada tādas jaunās strauji attīstošās digitālās tehnoloģijas kā MI; un mudina Komisiju cita starpā atjaunināt Produktu vispārējas drošības direktīvu un Produktatbildības direktīvu, jo īpaši apsverot iespēju mainīt jēdzienu “pierādīšanas pienākums” attiecībā uz kaitējumu, ko nodarījušas jaunās digitālās tehnoloģijas, skaidri noteiktos gadījumos un pēc pienācīgas novērtēšanas, un pielāgojot terminus “produkts”, “kaitējums” un “defekts”, lai tie atspoguļotu jauno tehnoloģiju sarežģītību, tostarp produktus ar tajos iestrādātu MI, lietu internetu un robotiku, atsevišķu programmatūru un programmatūru vai atjauninājumus, kas ietver būtisku produkta pārveidošanu, faktiski nozīmējot jauna produkta radīšanu;
66. uzsver, ka MI, tāpat kā jebkuras jaunas tehnoloģijas īstenošanai, būtu jāattīsta atbilstoša savienojamība, tostarp demogrāfiski vai ekonomiski problemātiskos reģionos; prasa ņemt vērā nevienlīdzīgo piekļuvi tehnoloģijām lauku apvidos, jo īpaši tad, kad Savienības līdzekļi tiek izmantoti 5G tīklu izvēršanai, lai samazinātu zonas, kur nav pārklājuma, un savienotības infrastruktūrai kopumā; prasa izstrādāt ES komunikācijas stratēģiju, kas ES pilsoņiem nodrošinātu uzticamu informāciju, kā arī prasa rīkot izpratnes veicināšanas kampaņas par 5G;
67. aicina Komisiju izvērtēt sadalītās virsgrāmatas tehnoloģiju, tostarp blokķēdes tehnoloģijas, proti, viedlīgumu izstrādi un izmantošanu digitālajā vienotajā tirgū, un sniegt norādījumus un apsvērt iespēju izstrādāt atbilstošu tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu juridisko noteiktību uzņēmumiem un patērētājiem, jo īpaši jautājumu par likumību, viedlīgumu izpildi pārrobežu situācijās un attiecīgā gadījumā notariālas apstiprināšanas prasības;
68. prasa pabeigt Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) daudzpusējās sarunas par e-komerciju, tajās panākot līdzsvarotu rezultātu; aicina Komisiju rūpīgi izvērtēt pirmkoda klauzulas ietekmi, tostarp uz patērētāju tiesībām, ko pašlaik apspriež e-komercijas sarunās par nākotnes ES MI tiesību aktiem PTO līmenī, un šajā izvērtēšanā iesaistīt Eiropas Parlamentu; pauž nožēlu par to, ka, nepastāvot globāliem noteikumiem, ES uzņēmumi digitālajā tirdzniecībā var būt pakļauti ar tarifiem nesaistītiem šķēršļiem, piemēram, nepamatotai ģeogrāfiskajai bloķēšanai, datu lokalizācijai un obligātām tehnoloģiju nodošanas prasībām; norāda, ka šie šķēršļi ir īpaši sarežģīti uzveicami mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); uzsver, ka globālie digitālās tirdzniecības noteikumi varētu vēl vairāk uzlabot patērētāju aizsardzību; atbalsta PTO moratoriju attiecībā uz elektroniskās nosūtīšanas pastāvīgumu un uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt skaidru elektroniskās nosūtīšanas definīciju; prasa pilnībā īstenot PTO Informācijas tehnoloģiju nolīgumu, tā paplašināšanu un PTO telekomunikāciju pakalpojumu atsauces dokumentu, kā arī panākt to plašāku pieņemšanu;