12.1.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 15/131 Ceturtdiena, 2021. gada 20. maija
17. no otras puses, uzsver, ka iedzīvotāju pārmērīga koncentrācija dažās pilsētu teritorijās jau ir radījusi negatīvas blakusparādības, piemēram, sastrēgumus, mājokļu un transporta izmaksu pieaugumu, piesārņojumu, nepietiekamu ūdens pieejamību, atkritumu apglabāšanas problēmas, augstu enerģijas patēriņu, dzīves kvalitātes pasliktināšanos un pilsētu izplešanos, kā arī ievērojamu nabadzības un sociālās atstumtības risku un nenoteiktību konkrētām iedzīvotāju grupām; uzsver, ka šīs negatīvās sekas ir novedušas pie tā, ka vietējās pašvaldības nespēj sniegt pakalpojumus visiem pilsētu teritoriju iedzīvotājiem; brīdina par dažām Covid-19 pandēmijas izgaismotajām negatīvajām sekām attiecībā uz sabiedrības veselību saistībā ar augstu iedzīvotāju koncentrāciju pilsētu teritorijās;
18. norāda, ka migrācijai ir tieša ietekme uz pilsētu iekļautību, radot vajadzību pēc pielāgotiem politikas risinājumiem un atbalsta pasākumiem dažādos teritoriālajos kontekstos; šajā sakarībā atgādina, ka ekonomisko migrantu veiktās nodokļu un sociālās iemaksas pārsniedz to, ko viņi saņem individuālo pabalstu veidā; uzsver nepieciešamību stiprināt iekļaušanas politiku un šajā sakarībā atbalstīt vietējās un reģionālās pašvaldības;
Pielāgota reaģēšana: risinājumu meklēšana demogrāfiskās lejupslīdes problēmai
19. uzsver, cik svarīgas ir pašreizējās iniciatīvas, piemēram, Eiropas Inovācijas partnerība aktīvām un veselīgām vecumdienām, Interaktīva automatizēta dzīvesvide un EIT digitālo tehnoloģiju un veselības zināšanu un inovāciju kopienas; aicina Komisiju, risinot demogrāfiskās problēmas, ar kurām saskaras Eiropas reģioni, ņemt vērā risinājumus, kas jau ir izstrādāti šo iniciatīvu ietvaros, lai piemērotos demogrāfiskajai situācijai; uzsver, cik nozīmīga ir Eiropas kvalifikāciju ietvarstruktūra mūžizglītībai, atbalstot izglītību un apmācību iedzīvotāju skaita sarukšanas riskam pakļautās teritorijās;
20. uzsver, ka vietējām, reģionālajām un valsts iestādēm, profesionālajām apvienībām un NVO ir būtiska nozīme, lai noteiktu un novērtētu konkrētas ieguldījumu vajadzības lauku un pilsētu teritorijās mobilitātes, teritoriālās pieejamības un pamatpakalpojumu ziņā un tādējādi izmantotu attiecīgo teritoriju potenciālu, tostarp noteiktu un novērtētu ekonomiskās, sociālās un demogrāfiskās tendences; tādēļ uzskata, ka tām būtu jāuzņemas izšķiroša loma kā aktīvām dalībniecēm tādu teritoriālo stratēģiju izstrādē, kuras ir iniciējušas vietējās kopienas; uzsver, cik svarīgi ir attiecīgajās ES programmās, ja iespējams, iekļaut īpašus budžeta pasākumus, lai apvērstu pretējā virzienā demogrāfiskās tendences, un veikt valsts politikas ietekmes novērtējumus demogrāfijas jomā; norāda, ka teritoriāla pieeja ES instrumentiem, piemēram, ilgtspējīgai pilsētu attīstībai, sabiedrības virzītām vietējās attīstības stratēģijām vai integrētiem teritoriāliem ieguldījumiem, var būt noderīga, lai radītu un saglabātu darbvietas, padarītu reģionus pievilcīgākus un uzlabotu piekļuvi pakalpojumiem vietējā līmenī; atzīst aprites ekonomikas un bioekonomikas ievērojamo potenciālu izaugsmes sekmēšanā šajās teritorijās un aicina sniegt pielāgotu tehnisko palīdzību, lai atbalstītu vietējās un reģionālās pašvaldības šo stratēģiju izstrādē un īstenošanā, tostarp izmantojot līdzdalības metodes, kas iesaista vietējās ieinteresētās personas, sociālos partnerus un pilsonisko sabiedrību;
21. norāda, ka ir jāizstrādā Eiropas lauku attīstības programma ar mērķi uzlabot lauku un attālo apgabalu pieejamību, pievilcību un ilgtspējīgu attīstību, lai veicinātu piegādes ķēžu un iekšējā tirgus netraucētu darbību; norāda, ka šo teritoriju pieejamību un pievilcību var uzlabot, nodrošinot uzņēmējiem un MVU piekļuvi kapitālam un veicot ieguldījumus ekosistēmās, lai atbalstītu zināšanu radīšanu un tehnoloģiju izplatīšanu, kā arī nodrošinot augstas kvalitātes sabiedriskos pakalpojumus un pamatpakalpojumus, digitalizāciju, tostarp mazajiem uzņēmumiem, digitālo inovāciju, digitālo savienojamību un augstas kvalitātes transporta pakalpojumus; uzskata, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām būtu pēc iespējas efektīvāk jāapzina piemēroti pakalpojumu sniegšanas veidi un ka būtu jāizmanto ietekmes uz lauku apvidiem izvērtēšanas koncepcija, lai apmierinātu lauku un attālo apgabalu īpašās vajadzības, galveno uzmanību pievēršot politikas īstenošanai un piemērotu risinājumu nodrošināšanai;
22. atgādina, ka transporta tīkliem lauku un pilsētu savienojamības uzlabošanā, tostarp ieguldījumiem sabiedriskajā transportā un citos mobilitātes pakalpojumos lauku apvidos, var būt izšķiroša nozīme demogrāfisko pārmaiņu novēršanā un iedzīvotāju skaita samazināšanās apturēšanā; šajā sakarībā uzsver, cik svarīgi ir uzlabot transporta infrastruktūru, tostarp uzturot un atjauninot esošos transporta savienojumus un nodrošinot savienojumus ar TEN-T, kas ir īpaši svarīgi lauku, nomaļos, salu un tālākajos reģionos, atbalstot pāreju uz ilgtspējīgiem un viediem transporta tīkliem un stiprinot transporta sistēmu sadarbspēju ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijas ietvaros;