12.1.2022.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 15/95 Trešdiena, 2021. gada 19. maija
tiesu sistēmas instrumentalizāciju un to žurnālistu nelikumīgu aizturēšanu, vajāšanu un pret viņiem vērstu nepamatotu kriminālizmeklēšanu, kuri ir ziņojuši par bažām saistībā ar pandēmijas pārvaldību Turcijā; norāda, ka Covid-19 pandēmija Turcijā ir strauji palielinājusi bezdarba un nabadzības līmeni;
64. uzsver, ka muitas savienības modernizācija nāktu par labu abām pusēm un saglabātu Turcijas ekonomisko un normatīvo piesaisti ES, kā arī radītu atjaunotu iespēju pozitīvam dialogam un sadarbībai, nodrošinot labāku tiesisko regulējumu ES ieguldījumiem Turcijā, arī strīdu izšķiršanas mehānismu, un katalizatoru lielākas nodarbinātības radīšanai gan ES, gan Turcijā un projektiem Eiropas zaļā kursa sadarbības jomā; uzsver, ka pašreizējos apstākļos — ņemot vērā arī to, ka saraksts ar Turcijas atkāpēm no tās pašreizējām saistībām kļūst aizvien garāks, to, ka šobrīd Pasaules Tirdzniecības organizācijā tiek izskatīts strīds starp ES un Turciju, un nepieņemamus aicinājumus boikotēt ES dalībvalstis — muitas savienības modernizācija šķiet īpaši sarežģīta, taču uzskata, ka būtu jāparedz iespēja veicināt konstruktīvu darbu un atjaunot dialogu par visiem neatrisinātajiem jautājumiem, un izpētīt nosacījumus muitas savienības modernizācijai; atkārtoti norāda, ka šādas modernizācijas pamatā vajadzētu būt stingriem nosacījumiem saistībā ar cilvēktiesībām un pamatbrīvībām, kā noteikts Kopenhāgenas kritērijos par labām kaimiņattiecībām ar ES un visām tās dalībvalstīm un to nediskriminējošu īstenošanu; šajā sakarībā atgādina, ka pašreizējā muitas savienība savu potenciālu varēs pilnībā īstenot tikai tad, kad Turcija būs pilnībā īstenojusi papildprotokolu, lai Ankaras nolīgumu attiecinātu uz visām dalībvalstīm bez izņēmuma un diskriminācijas, un kad būs novērsti visi pašreizējie tirdzniecības šķēršļi;
65. turpina atbalstīt vīzu režīma liberalizāciju, līdzko būs izpildīti paredzētie nosacījumi; norāda, ka vīzu režīma liberalizācija būtu svarīgs solis ceļā uz tiešu personisku kontaktu atvieglošanu, un norāda, ka tas ir ļoti svarīgi, jo īpaši studentiem, akadēmisko aprindu pārstāvjiem, uzņēmumu pārstāvjiem un cilvēkiem ar ģimenes saitēm ES dalībvalstīs; atzinīgi vērtē prezidenta 2019. gada maija apkārtrakstu, kurā aicināts paātrināt demaršus, taču uzsver, ka attiecībā uz sešiem atlikušajiem kritērijiem, kas Turcijai vēl jāizpilda, ir panākts ļoti neliels progress; prasa Turcijas valdībai nediskriminējošā veidā pilnībā izpildīt šos kritērijus, turklāt attiecībā uz visām ES dalībvalstīm, un īpaši pievērst uzmanību pretterorisma likumam un datu aizsardzības likumam;
66. norāda, ka Turcijai, ES un tās dalībvalstīm ir svarīgi uzturēt ciešu dialogu un sadarbību ārpolitikas un drošības jautājumos; atzīst, ka Turcija atbilstoši ikvienas suverēnas valsts tiesībām var īstenot savu ārpolitiku saskaņā ar savām interesēm un mērķiem; uzskata, ka Turcijai kā ES kandidātvalstij tomēr būtu jācenšas aizvien vairāk saskaņot savu ārpolitiku ar ES politikas nostādnēm kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) satvarā; pauž dziļu nožēlu par to, ka Turcija, gluži pretēji, ir nolēmusi atkārtoti rīkoties vienpusēji un pastāvīgi nostājas pret ES prioritātēm visdažādākajos ārlietu jautājumos un ka līdz ar to Turcijas saskaņotība ar KĀDP ir mazinājusies un pašreiz atbilst tikai 14 %; mudina Turciju īstenot ciešu sadarbību un turpmāku saskaņotību ar ES ārpolitikas, aizsardzības un drošības jautājumos, tostarp sadarbību cīņā pret terorismu; atgādina, ka Turcija ir ilglaicīga NATO alianses dalībniece un atrodas ģeostratēģiski svarīgā vietā reģionālās drošības uzturēšanai un Eiropas drošības nostiprināšanai; uzsver, ka Turcija kā NATO sabiedrotā būtu jāmudina rīkoties saskaņā ar NATO līgumu, kurā noteikts, ka dalībvalstīm savās starptautiskajās attiecībās būtu jāatturas no draudiem vai spēka lietošanas jebkādā veidā, kas neatbilst ANO mērķiem; turklāt norāda, ka ES dalībvalstis un Turcija NATO satvarā turpina sadarboties stratēģiski svarīgos (militārā ziņā) jautājumos; turklāt atgādina, ka ES un NATO joprojām ir Turcijas uzticamākās ilgtermiņa partneres starptautiskajā sadarbībā drošības jautājumos, un aicina Turciju saglabāt politisko saskaņotību ārpolitikas un drošības politikas jomā, ņemot vērā tās kā NATO dalībvalsts un ES kandidātvalsts lomu, un no jauna pilnībā apņemties par vienīgo drošības pamatu izmantot NATO; prasa risināt transatlantisku dialogu ar jauno ASV administrāciju par attiecībām ar Turciju, lai pieņemtu tādu kopīgu politiku attiecībā uz Turciju un ar Turciju, kuras mērķis būtu veicināt mūsu sadarbību un vērtību un interešu konverģenci;
67. uzsver, ka neatkarīgi no pretenzijām, kas varētu būt Turcijai, tās būtu jāaizstāv, izmantojot diplomātiju un dialogu, kas balstīts uz starptautiskajām tiesībām, un ka jebkādi mēģinājumi izdarīt spiedienu uz citām valstīm, pielietojot spēku, draudus vai naidīgu un apvainojošu retoriku, jo īpaši pret ES un tās dalībvalstīm, ir nepieņemami, un šāda izturēšanās ES kandidātvalstij nav piedienīga; šajā sakarībā aicina Komisiju un Komisijas priekšsēdētājas vietnieku / Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) ieņemt stingru nostāju attiecībā uz jebkādiem aizskarošiem izteikumiem, ko pret ES un tās dalībvalstīm pauž Turcijas valdības pārstāvji;