2022 1 12
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 15/131 2021 m. gegužės 20 d., ketvirtadienis
17. kita vertus, pabrėžia, kad per didelis gyventojų susitelkimas tam tikrose miestų teritorijose jau sukėlė neigiamą šalutinį poveikį, pvz., spūstis, didėjančias būsto ir transporto išlaidas, taršą, nepakankamą vandens prieinamumą, atliekų tvarkymo problemas, dideles energijos sąnaudas, gyvenimo kokybės pablogėjimą ir miesto plėtimąsi, taip pat didelę skurdo ir socialinės atskirties riziką ir tam tikrų gyventojų grupių patiriamą neužtikrintumą; pabrėžia, kad būtent dėl šio neigiamo poveikio vietos valdžios institucijos negali teikti paslaugų visiems miesto vietovių gyventojams; įspėja apie tam tikrą neigiamą didelės gyventojų santalkos miesto teritorijose poveikį visuomenės sveikatai, kurį atskleidė COVID-19 pandemija;
18. pažymi, kad migracija daro tiesioginį poveikį miestų integracijai, todėl reikia pritaikyti politinius sprendimus ir paramos priemones įvairiems teritoriniams kontekstams; šiuo atžvilgiu primena, kad ekonominiai migrantai sumoka daugiau mokesčių ir socialinių įmokų, nei gauna asmeninių piniginių išmokų; pabrėžia, kad reikia stiprinti įtraukties politiką ir remti vietos ir regionų valdžios institucijas šioje srityje;
Tinkamas atsakas: demografinio nuosmukio problemos sprendimo būdai
19. pabrėžia tokių dabartinių iniciatyvų, kaip Europos inovacijų partnerystė vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos srityje, iniciatyva „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“ ir Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) žinių ir inovacijų skaitmeninėje ir sveikatos srityse bendruomenės, svarbą; ragina Komisiją sprendžiant Europos regionuose kylančias demografines problemas atsižvelgti į jau sukurtus sprendimus įgyvendinant šias iniciatyvas, skirtus prisitaikyti prie demografinių pokyčių; pabrėžia, kokia svarbi Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sandara, skirta švietimui ir mokymui vietovėse, kurioms kyla gyventojų skaičiaus mažėjimo grėsmė, remti;
20. pabrėžia, kad vietos, regionų ir nacionalinės valdžios institucijos, profesinės asociacijos ir NVO yra būtinos siekiant nustatyti ir įvertinti specifinius investicijų į judumą, teritorinį prieinamumą ir pagrindines paslaugas poreikius kaimo ir miesto vietovėse ir taip išlaisvinti atitinkamų vietovių potencialą, įskaitant ekonomines, socialines ir demografines tendencijas; todėl mano, kad jos turėtų atlikti lemiamą vaidmenį aktyviai dalyvaudamos rengiant vietos bendruomenių inicijuotas teritorines strategijas; pabrėžia, kad, siekiant pakeisti demografines tendencijas, svarbu, kai įmanoma, skirti konkretų biudžetą atitinkamoms ES programoms ir atlikti viešosios politikos demografijos srityje poveikio vertinimus; atkreipia dėmesį į tai, kad teritorinis požiūris į ES priemones, pvz., tvarią miestų plėtrą, bendruomenės vadovaujamas vietos plėtros strategijas ar integruotas teritorines investicijas (ITI), galėtų būti naudinga priemonė siekiant išlaikyti ir kurti darbo vietas, gerinti regiono patrauklumą ir didinti paslaugų prieinamumą vietos lygmeniu; pripažįsta didelį žiedinės ekonomikos ir bioekonomikos potencialą atgaivinant šias sritis ir ragina teikti individualiai pritaikytą techninę pagalbą, siekiant padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms rengti ir įgyvendinti šias strategijas, be kita ko, taikant dalyvaujamuosius metodus, įtraukiant vietos suinteresuotuosius subjektus, socialinius partnerius ir pilietinę visuomenę;
21. pažymi, kad reikia parengti Europos kaimo darbotvarkę, kuria būtų siekiama gerinti kaimo ir atokių vietovių prieinamumą, patrauklumą ir darnų vystymąsi, kad būtų padarytas teigiamas poveikis sklandžiam tiekimo grandinės ir vidaus rinkos veikimui; pažymi, kad šių sričių prieinamumą ir patrauklumą galima padidinti verslininkams ir MVĮ suteikiant galimybę gauti kapitalo ir investuojant į inovacijų ekosistemas, siekiant remti žinių kūrimą ir technologijų sklaidą, taip pat teikiant kokybiškas viešąsias ir pagrindines paslaugas, užtikrinant skaitmeninimą, be kita ko, mažosioms įmonėms, skaitmenines inovacijas ir skaitmeninį junglumą bei aukštos kokybės transporto paslaugas; mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų nustatyti, kaip tinkamai teikti paslaugas efektyviausiu įmanomu būdu, ir kad, siekiant patenkinti konkrečius kaimo ir atokių vietovių poreikius, turėtų būti naudojama „tinkamumo kaimui“ koncepcija, daugiausia dėmesio skiriant politikos įgyvendinimui ir tinkamų sprendimų parengimui;
22. pakartoja, kad transporto tinklai gali atlikti lemiamą vaidmenį sprendžiant demografinių pokyčių problemą ir stabdant gyventojų skaičiaus mažėjimą, tuo tikslu stiprinant kaimo ir miesto regionų junglumą, be kita ko, investuojant į viešąjį transportą ir kitas judumo paslaugas kaimo vietovėse; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad svarbu gerinti transporto infrastruktūrą, be kita ko, palaikant ir atgaivinant esamas transporto jungtis ir užtikrinant jungtis su TEN-T, kurie yra ypač svarbūs kaimo, periferiniuose, salų ir atokiausiuose regionuose, remiant perėjimą prie tvarių ir pažangių transporto tinklų ir stiprinant transporto sistemų sąveikumą pagal Darnaus ir išmanaus judumo strategiją;