C 15/114
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2022 1 12
2021 m. gegužės 19 d., trečiadienis
J.
kadangi Paryžiaus susitarimas yra pirmoji tarptautinė sutartis, kurioje aiškiai pripažįstamas klimato politikos veiksmų ir žmogaus teisių ryšys ir taip sudaromos sąlygos naudotis esamomis su žmogaus teisėmis susijusiomis teisinėmis priemonėmis siekiant paraginti valstybes ir privačias įmones mažinti išmetamųjų teršalų kiekį; kadangi Paryžiaus susitarime nėra konkrečių priemonių, kuriomis būtų užtikrinama, kad valstybiniai ir įmonių subjektai būtų patraukiami atsakomybėn už poveikį klimato kaitai ir naudojimuisi žmogaus teisėmis;
K.
kadangi Europos Žmogaus Teisių Teismas aiškiai nustatė, kad įvairių rūšių aplinkos būklės blogėjimas gali lemti materialinių žmogaus teisių, pvz., teisės į gyvybę, teisės į privatų ir šeimos gyvenimą bei teisės taikiai naudotis savo namais, ir nežmoniško bei žeminančio elgesio draudimo pažeidimus;
L.
kadangi su klimatu susijusiu teisingumu siekiama kovoti su klimato krize taikant žmogaus teisių teisę, kad būtų užpildyta atskaitomybės už klimato valdymą spraga, naudojantis bylinėjimusi dėl klimato kaitos prieš valstybes ir įmonių subjektus, kad jie būtų atskaitingi ir užtikrintų, kad yra atsakingi už savo veiksmus gamtos išsaugojimo dėl jos pačios požiūriu, kad dabartinei ir būsimoms kartoms būtų galima sudaryti sąlygas oriai ir sveikai gyventi;
M. kadangi keliose dar neišspręstose teisinėse bylose buvo nustatyti žmogaus teisių pažeidimai ir sudarytos sąlygos reikalauti atskaitomybės dėl pavienių asmenų, valstybių ir įmonių subjektų klaidų ar neveikimo kovojant su klimato kaitos padariniais;
N.
kadangi dėl suintensyvėjusios konkurencijos dėl gamtos išteklių tarp privačiųjų bendrovių, kurios kartais bendradarbiauja su vyriausybe, aplinkos gynėjai ir čiabuviai, siekiantys apsaugoti savo tradicines žemes, atsiduria aplinkosaugos veiksmų priešakyje ir tampa pagrindiniais persekiojimo taikiniais;
O.
kadangi klimato kaitos padarinius žmogaus teisėms pajus ne tik pažeidžiamiausi žmonės, bet ir visi pasaulio gyventojai; kadangi pažeidžiamiausios bendruomenės, kurios mažiausiai teršia ir mažiausiai naikina aplinką, labiausiai kenčia nuo tiesioginių klimato kaitos padarinių; kadangi ligų ir ankstyvos mirties dėl aplinkos taršos atvejų skaičius jau yra tris kartus didesnis nei bendras mirties dėl AIDS, tuberkuliozės ir maliarijos atvejų skaičius, o tai kelia grėsmę teisei į gyvybę, sveiką aplinką ir švarų orą; kadangi gaivalinės nelaimės, kaip antai potvyniai, tropinės audros ir ilgi sausros laikotarpiai, kyla vis dažniau ir sukelia žalingų padarinių aprūpinimui maistu globaliuosiuose Pietuose esančiose šalyse ir naudojimuisi žmogaus teisėmis;
P.
kadangi socialinis teisingumas apima teisingumą sprendžiant aplinkos klausimus ir kadangi klimato kaitos poveikis yra asimetriškas, o jos neigiamas poveikis kenkia dabartinei ir būsimoms kartoms, ypač besivystančiose šalyse; kadangi klimato kaita daro didelį poveikį besivystančioms šalims ir didina esamą socialinę ir ekonominę nelygybę, dėl kurios pažeidžiamos grupės patiria neproporcingai didelį neigiamą klimato kaitos poveikį;
Q.
kadangi klimato kaita vis labiau prisideda prie gyventojų perkėlimo ir migracijos tiek šalių viduje, tiek tarptautiniu mastu; kadangi neišvengiamai reikės perkelti tam tikras bendruomenes, pvz., gyvenančias vietovėse, kurioms kyla grėsmė dėl dykumėjimo, sparčiai tirpstančiuose Arkties ledynuose, žemai esančiose pakrantės zonose ir mažose salose ar kitose pažeidžiamose ekosistemose ir teritorijose, kurioms kyla grėsmė; kadangi nuo 2008 m. dėl katastrofiškų gaivalinių nelaimių kasmet perkeliama vidutiniškai 24 mln. žmonių, daugiausia trijuose pažeidžiamiausiuose regionuose: Užsachario Afrikoje, Pietų Azijoje ir Lotynų Amerikoje; kadangi, remiantis UNDP, 80 proc. dėl klimato kaitos perkeltų asmenų yra moterys; kadangi plintantis žmonių perkėlimo dėl klimato kaitos reiškinys gali kelti tiesioginę grėsmę atitinkamų gyventojų žmogaus teisėms, kultūrai ir tradicinėms žinioms ir gali daryti didelį poveikį šalių ir teritorijų, kuriose jie įsikuria, vietos bendruomenėms;
R.
kadangi dėl COVID-19 apribojimų ir izoliavimo priemonių sumažėjo skaidrumas ir žmogaus teisių pažeidimų stebėsena, taip pat suintensyvėjo politinis bauginimas ir skaitmeninis sekimas ir kartu buvo apribotos galimybės kreiptis į teismą ir aplinkosaugos gynėjų, vietos veikėjų, čiabuvių bendruomenių ir kitų subjektų galimybės veiksmingai