2022 1 12
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 15/95 2021 m. gegužės 19 d., trečiadienis
valdymo Turkijoje, naudojama teisingumo sistema, vykdomi neteisėti jų sulaikymai, priekabiavimas ir nepagrįsti nusikalstamų veikų tyrimai; pažymi, kad dėl COVID-19 pandemijos Turkijoje sparčiai padidėjo nedarbo ir skurdo lygis;
64. pabrėžia, kad muitų sąjungos modernizavimas būtų naudingas abiem šalims ir padėtų Turkijai išlaikyti ekonominį ir norminį ryšį su ES, be to, būtų sukurta atnaujinta pozityvaus dialogo ir bendradarbiavimo galimybė, palanki geresnei ES investicijų Turkijoje reglamentavimo sistemai, įskaitant ginčų sprendimo mechanizmą, ir darbo vietų tiek ES, tiek Turkijoje kūrimui bei Europos žaliojo kurso bendradarbiavimo projektų įgyvendinimui; pabrėžia, kad dabartinėmis aplinkybėmis, įskaitant vis didėjantį Turkijos nukrypimų nuo dabartinių įsipareigojimų sąrašą, tai, kad tarp ES ir Turkija šiuo metu vyksta ginčas Pasaulio prekybos organizacijoje arba pasigirsta nepriimtini raginimai boikotuoti ES valstybes nares, atrodo, kad modernizuoti muitų sąjungą būtų ypač sunku, tačiau mano, kad reikėtų palikti galimybę sukurti palankesnes sąlygas konstruktyvioms pastangoms ir atnaujintam dialogui visais neišspręstais klausimais ir išnagrinėti muitų sąjungos modernizavimo aplinkybes; pakartoja, kad toks modernizavimas turėtų būti grindžiamas griežtomis sąlygomis, susijusiomis su žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laisvėmis, kaip nustatyta Kopenhagos kriterijuose, gerais kaimyniniais santykiais su ES ir visomis jos valstybėmis narėmis ir įgyvendinamas nediskriminuojant; šiuo atžvilgiu primena, kad dabartinės muitų sąjungos teikiamos galimybės nebus panaudojamos visapusiškai tol, kol Turkija visiškai neįgyvendins papildomo protokolo dėl Ankaros susitarimo taikymo be išlygų ir diskriminavimo visoms valstybėms narėms ir nebus nepašalintos visos esamos kliūtys prekybai;
65. toliau rems vizų režimo liberalizavimo procesą, kai tik bus įvykdytos nustatytos sąlygos; atkreipia dėmesį į tai, kad vizų režimo liberalizavimas būtų svarbus žingsnis siekiant palengvinti žmonių tarpusavio santykius, ir pažymi, kad jis yra labai svarbus, ypač studentams, mokslininkams, verslo atstovams ir asmenims, turintiems šeiminių ryšių ES valstybėse narėse; palankiai vertina 2019 m. gegužės mėn. prezidento aplinkraštį, kuriame raginama paspartinti demaršus, tačiau pabrėžia, kad pasiekta labai mažai realios pažangos įgyvendinant šešis likusius kriterijus, kuriuos Turkija vis dar turi įvykdyti; prašo Turkijos vyriausybės visapusiškai laikytis šių kriterijų nediskriminuojant, be kita ko, nė vienos ES valstybė narės, ir ypatingą dėmesį skirti Kovos su terorizmu įstatymui ir Duomenų apsaugos įstatymui;
66. pažymi, kad Turkijai, ES ir jos valstybėms narėms yra svarbu išlaikyti glaudų dialogą ir bendradarbiavimą užsienio politikos ir saugumo klausimais; pripažįsta, kad Turkija, kaip ir bet kuri suvereni šalis, turi teisę vykdyti savo užsienio politiką, atsižvelgdama į savo interesus ir tikslus; vis dėlto mano, kad Turkija, kaip ES šalis kandidatė, turėtų siekti vis labiau suderinti savo užsienio politiką su ES bendra užsienio ir saugumo politika (BUSP); labai apgailestauja dėl to, kad, priešingai, Turkija nusprendė pakartotinai veikti vienašališkai ir nuolat prieštarauja ES prioritetams daugeliu užsienio reikalų klausimų, ir kad dėl to Turkijos politikos suderinamumo lygis su BUSP šiuo metu sumažėjo iki 14 proc.; ragina Turkiją glaudžiai bendradarbiauti ir toliau derinti pozicijas su ES užsienio politikos, gynybos ir saugumo klausimais, įskaitant bendradarbiavimą kovos su terorizmu srityje; primena, kad Turkija yra ilgalaikė NATO aljanso narė ir išsidėsčiusi svarbioje geostrateginėje vietoje, iš kurios palaikomas ir stiprinamas regioninis ir Europos saugumas; kadangi, kaip NATO sąjungininkė, Turkija turėtų būti skatinama veikti pagal NATO sutartį, kurioje nurodyta, kad valstybės narės savo tarptautiniuose santykiuose turėtų susilaikyti nuo grėsmės ar jėgos naudojimo bet kokiu būdu, nesuderinamu su Jungtinių Tautų tikslais; taip pat pažymi, kad NATO struktūroje ES valstybės narės ir Turkija toliau bendradarbiauja (karinės) strateginės svarbos klausimais; taip pat primena, kad ES ir NATO išlieka patikimiausiomis ilgalaikėmis Turkijos partnerėmis vykdant tarptautinį bendradarbiavimą saugumo srityje, ir ragina Turkiją išlaikyti politinį nuoseklumą užsienio ir saugumo politikos srityse, atsižvelgiant į savo, kaip NATO narės ir ES šalies kandidatės, vaidmenį, ir visapusiškai įsipareigoti NATO, kaip savo vieninteliam saugumo ramsčiui; ragina pradėti transatlantinį dialogą su naująja JAV administracija dėl santykių su Turkija siekiant priimti bendrą politiką Turkijos atžvilgiu ir su ja, kuria būtų stiprinamas bendradarbiavimą ir siekiama vertybių bei interesų konvergencijos;
67. pabrėžia, kad, nepaisant Turkijos pretenzijų, visus klausimus reikėtų spręsti diplomatijos ir dialogo būdu, remiantis tarptautine teise, ir kad bet kokie mėginimai daryti spaudimą kitoms šalims naudojant jėgą, grasinimus arba priešišką ir įžeidžiančią retoriką, ypač ES ir jos valstybių narių atžvilgiu, yra nepriimtini ir netinkami ES šaliai kandidatei; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąjį įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai laikytis tvirtos pozicijos dėl bet kokių Turkijos vyriausybės atstovų įžeidžiamų pasisakymų prieš ES ir jos valstybes nares;