C 15/74
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2022.1.12.
2021. május 19., szerda
K. mivel a harmadik országokkal folytatott együttműködés elengedhetetlen az emberkereskedelem megelőzéséhez és leküzdéséhez; mivel az emberkereskedelemmel foglalkozó hálózatok kihasználhatják a migrációs útvonalakat; mivel az emberkereskedelem aránytalan hatást gyakorol a nőkre és lányokra, akik az emberkereskedelem áldozatainak túlnyomó többségét teszik ki, és migrációs útvonaluk mentén erőszak és kizsákmányolás áldozataivá válnak; mivel az emberkereskedelem ellen hozott intézkedések nem érinthetik hátrányosan az emberkereskedelem áldozatainak, a migránsoknak, a menekülteknek és a nemzetközi védelemre szoruló személyeknek a jogait;
L. mivel az EU és egyes tagállamok 2016 óta egyre több, a határellenőrzési és -igazgatási operatív kapacitásuk, valamint az emberkereskedelem elleni küzdelem megerősítését célzó informális megállapodást és megegyezést kötöttek harmadik országokkal,; mivel ezek a megállapodások és megegyezések kiterjednek a tényleges visszaküldésre és visszafogadásra a harmadik országokba, ideértve a közös migrációs nyilatkozatokat, egyetértési megállapodásokat, a közös koncepciókat, a szokásos működési eljárásokat és a bevált gyakorlatokat, valamint a rendőrségi együttműködési megállapodásokat; mivel a hivatalos visszafogadási megállapodásokhoz hasonlóan ezek az informális megállapodások is megerősítik az államok állampolgáraik (vagy mások) visszafogadása iránti elkötelezettségét, és meghatározzák a visz­ szaküldések gyakorlati végrehajtására irányuló eljárásokat; mivel 2016 óta az EU legalább 11 informális megállapodást, ám csak egy új visszafogadási megállapodást kötött; mivel az EU és harmadik országok közötti nem hivatalos megállapodások nem biztosítanak kiszámítható politikát vagy stabil és koherens jogszabályi keretet az irreguláris migrációra vonatkozóan;
M. mivel a Bizottság az új migrációs és menekültügyi paktumról szóló közleményében megismételte, hogy a migráció belső és külső dimenziója elválaszthatatlanul összekapcsolódik, továbbá a származási és tranzitországokkal folytatott, az egyedi szempontokat szem előtt tartó, átfogó és kiegyensúlyozott migrációs párbeszédek és partnerségek elengedhetetlenek a mindkét fél számára kiemelt célok – például az irreguláris migráció kiváltó okai, a migránsok csempészete elleni küzdelem, a harmadik országokban lakóhellyel rendelkező menekültek támogatása és a megfelelően irányított legális migráció segítése – elérése érdekében; mivel az új paktumról szóló bizottsági közlemény szerint a regionális és globális szintű szerepvállalás alapvető fontosságú az ilyen párbeszédek és partnerségek kiegészítése szempontjából; mivel a Bizottság kiemelte továbbá, hogy a harmadik országokkal fennálló, említett átfogó partnerségekben a migrációt központi kérdésként kell kezelni, más szakpolitikai területekkel, konkrétan a fejlesztési együttműködéssel, a biztonsággal, a vízumpolitikával, a kereskedelemmel, a mezőgazdasággal, a beruházásokkal és a foglalkoztatással, az energiaüggyel, a környezetvédelemmel és az éghajlatváltozással, valamint az oktatással együtt;
N. mivel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, 2020–2024.
évi uniós cselekvési terv szerint az EU és tagállamai kötelesek a „migránsokat, a menekülteket, a belső menekülteket és a hontalan személyeket megillető különleges védelem” előmozdítására; mivel az említett cselekvési terv támogatja „a szociális szolgáltatásokhoz – egyebek mellett a minőségi és megfizethető egészségügyi ellátáshoz és (online) oktatáshoz – való megkülönböztetésmentes hozzáférés” előmozdítását, valamint a szakembereknek a migránsok és a menekültek „sajátos igényeire való reagálásra” vonatkozó képességének kiépítését, a „migrációirányítás emberi jogokon alapuló megközelítésének” támogatását, „valamint a kormányzatok, a civil társadalom és az ENSZ-partnerek e megközelítés végrehajtását célzó kapacitásainak” megerősítését;
O. mivel az ENSZ Menekültügyi Főbiztosa szerint a világ menekült lakosságának mintegy 48 %-a nő, és magas a kiszolgáltatott menedékkérők aránya; mivel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó III. uniós cselekvési terv értelmében „az EU köteles gondoskodni arról, hogy a migráns nők és lányok emberi jogai a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő migrációs politikák, programok és jogszabályok révén teljes mértékben érvényesüljenek, valamint köteles gondoskodni a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő migrációirányítás globális, regionális és nemzeti szintű megerősítéséről”; mivel a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő migrációs politikák biztosítanák a nők, lányok és LMBTIQ+ személyek jogainak érvényesítését, valamint az esetleges erőszakkal, zaklatással, nemi erőszakkal és emberkereskedelemmel szembeni védelmüket;
P. mivel a migránsok emberi jogaival foglalkozó korábbi különleges ENSZ-előadó 2015. évi jelentése hiányosnak ítéli az EU migrációval kapcsolatos megközelítésének az átláthatóság és az egyértelműség hiánya, valamint az e keretben kötött számos megállapodás gyenge státusza miatt, véleménye szerint ugyanis ezekből a megállapodásokból általában hiányoznak az ellenőrzésre és az elszámoltathatóságra vonatkozó intézkedések; mivel a különleges előadó azt is megállapítja, hogy nem sok jel utal arra, hogy a mobilitási partnerségek további emberi jogi vagy fejlesztési előnyökkel jártak volna, ugyanakkor a megközelítés egészében a biztonságra való általános összpontosítás és a szakpolitikai koherencia hiánya felveti annak kockázatát, hogy az emberi jogokkal és a fejlesztéssel kapcsolatos projektekből fakadó előnyöket beárnyékolhatják az inkább a biztonságra összpontosító szakpolitikák másodlagos hatásai;