C 15/74
HR
Službeni list Europske unije
12.1.2022.
srijeda, 19. svibnja 2021.
K. budući da je suradnja s trećim zemljama ključna za sprečavanje i borbu protiv trgovanja ljudima; budući da je moguće da mreže trgovine ljudima iskorištavaju migracijske putove; budući da trgovina ljudima ima nerazmjeran učinak na žene i djevojčice, koje čine golemu većinu žrtava trgovanja ljudima i trpe nasilje i iskorištavanje duž svoje migracijske rute; budući da mjere protiv trgovine ljudima ne bi smjele nepovoljno utjecati na prava žrtava trgovine ljudima, migranata, izbjeglica i osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita;
L. budući da su od 2016.
EU i pojedine države članice umnogostručili broj neformalnih sporazuma i dogovora s trećim zemljama, s ciljem jačanja njihovih operativnih kapaciteta u kontroli i upravljanju granicama te borbi protiv trgovine ljudima; budući da ti sporazumi i dogovori obuhvaćaju i učinkovito vraćanje i ponovni prihvat s trećim zemljama, uključujući zajedničke deklaracije o migracijama, memorandume o razumijevanju, zajedničke putove naprijed, standardne operativne postupke i dobre prakse kao i sporazume o policijskoj suradnji; budući da, slično formalnim sporazumima o ponovnom prihvatu, takvi neformalni dogovori potvrđuju obveze država o ponovnom prihvatu svojih državljana (ili drugih) te uspostavljaju postupke za provođenje povrataka u praksi; budući da je od 2016.
EU zaključio barem 11 neformalnih sporazuma, ali samo jedan novi sporazum o ponovnom prihvatu; budući da neformalni sporazumi između EU-a i trećih zemalja ne pružaju predvidivu politiku ili stabilne i koherentne zakonske okvirne odredbe o nezakonitoj migraciji;
M. budući da je Komisija u svojoj Komunikaciji o novom paktu o migracijama i azilu ponovila da su unutarnja i vanjska dimenzija migracija neraskidivo povezane te da su prilagođeni sveobuhvatni i uravnoteženi dijalozi i partnerstva sa zemljama porijekla i tranzita ključni kako bi se riješila pitanja koja su važna i za jedne i za druge, poput glavnih pokretača migracije, borbe protiv krijumčarenja migranata, potpore izbjeglicama koje borave u trećim zemljama i potpore zakonitoj migraciji kojom se dobro upravlja; budući da je, kako je navedeno u Komunikaciji Komisije o novom paktu, angažiranost na regionalnoj i globalnoj razini ključna za dopunjavanje tih dijaloga i partnerstava; nadalje ističe da bi u okviru sveobuhvatnih partnerstava s trećim zemljama migracije trebale biti ugrađene kao jedno od temeljnih pitanja i povezane s drugim politikama, kao što su one povezane s razvojnom suradnjom, sigurnosti, vizama, trgovinom, poljoprivredom, ulaganjem i zapošljavanjem, energijom, okolišem i klimatskim promjenama te obrazovanjem;
N. budući da se Akcijskim planom EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024. obvezuje EU i njegove države članice da se trebaju „zauzimati se za posebnu zaštitu na koju imaju pravo migranti, izbjeglice, interno raseljene osobe i osobe bez državljanstva”; budući da se tim Akcijskim planom promiče „nediskriminirajući pristup socijalnim uslugama, uključujući kvalitetnu i cjenovno pristupačnu zdravstvenu skrb i obrazovanje (i putem interneta), te izgrađivanje kapaciteta stručnjaka kako bi se odgovorilo na posebne potrebe (…) migranata i izbjeglica” i „podupiranje pristupa upravljanju migracijama koji se temelji na ljudskim pravima i jačanje kapaciteta država, civilnog društva i UN-ovih partnera za primjenu tog pristupa”;
O. budući da prema podacima Visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR) žene čine oko 48 % izbjegličke populacije u svijetu i čine velik udio osjetljivijih tražitelja azila; budući da se Akcijskim planom EU-a za rodnu ravnopravnost III EU obvezuje da osigura da se „ljudska prava žena i djevojaka migrantica u potpunosti ostvare kroz rodno odgovorne migracijske politike, programe i zakone te rodno odgovorno upravljanje migracijama na globalnoj, regionalnoj i nacionalnoj razini”; budući da bi rodno osjetljive migracijske politike zajamčile ostvarenje prava žena, djevojaka i djevojčica te pripadnika skupine LGBTI+ i zaštitu od mogućeg nasilja, uznemirivanja, silovanja i trgovanja ljudima;
P. budući da su u izvješću bivšeg posebnog izvjestitelja UN-a za ljudska prava migranata za 2015.
zabilježeni nedostaci u pristupu EU-a migracijama zbog njegova nedostatka transparentnosti i jasnoće te zbog slabog statusa mnogih sporazuma postignutih u tom okviru, koji prema njegovu mišljenju uglavnom nemaju mjere nadzora ni odgovornosti; budući da i posebni izvjestitelj zaključuje da postoji malo znakova da su partnerstva za mobilnost dovela do dodatnih ljudskih prava ili razvojnih prednosti, dok sveukupna usmjerenost na sigurnost i nedostatak usklađenosti politika u okviru pristupa u cjelini stvaraju rizik da bi sve prednosti koje proizlaze iz projekata za ljudska prava i razvoj mogle biti zasjenjene sekundarnim učincima politika koje su usmjerenije na sigurnost;