12.1.2022.
HR
Službeni list Europske unije
C 15/131 četvrtak, 20. svibnja 2021.
17. s druge strane, naglašava da je pretjerana koncentracija stanovništva u određenim urbanim područjima već dovela do negativnih posljedica kao što su zagušenje, sve veći troškovi stanovanja i prijevoza, zagađenje, nedovoljna dostupnost vode, problemi s odlaganjem otpada, velika potrošnja energije, pogoršanje kvalitete života i nekontrolirano širenje urbanih područja, kao i znatan rizik od siromaštva i socijalne isključenosti te nesigurnost za određene dijelove stanovništva; naglašava da zbog tih negativnih učinaka lokalne vlasti stoga nisu u mogućnosti pružati usluge svim stanovnicima urbanih područja; upozorava na neke od negativnih učinaka koje visoka koncentracija stanovništva u urbanim područjima ima na javno zdravlje, a koji su izašli na vidjelo tijekom pandemije bolesti COVID-19;
18. primjećuje da migracije izravno utječu na uključivost gradova, za što su potrebni prilagođeni odgovori politika i mjere potpore u različitim teritorijalnim kontekstima; s tim u vezi podsjeća da ekonomski migranti više doprinose porezima i socijalnim doprinosima nego što dobivaju u obliku individualnih naknada; naglašava da je potrebno ojačati politike uključivanja i potporu lokalnim i regionalnim vlastima u tom pogledu;
Prilagođeni odgovori: pronalaženje rješenja za izazov demografskog pada
19.
ističe važnost trenutačnih inicijativa, kao što su Europsko inovacijsko partnerstvo za aktivno i zdravo starenje, život potpomognut okolinom te zajednice znanja i inovacija za informacijske i komunikacijske tehnologije (EIT Digital) i za zdravlje (EIT Health); poziva Komisiju da pri rješavanju demografskih izazova s kojima se suočavaju europske regije u obzir uzme rješenja koja su već razvijena u okviru tih inicijativa za suočavanje s demografskim promjenama; ističe važnost europskog kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje za potporu obrazovanju i osposobljavanju u područjima kojima prijeti depopulacija;
20. naglašava da su lokalne, regionalne i nacionalne vlasti, strukovna udruženja i nevladine organizacije ključni za utvrđivanje i procjenu posebnih potreba za ulaganjima u ruralnim i urbanim područjima u pogledu mobilnosti, teritorijalne dostupnosti i osnovnih usluga, te stoga i za oslobađanje potencijala tih područja, uključujući gospodarske, socijalne i demografske trendove; stoga smatra da bi oni trebali imati odlučujuću ulogu kao aktivni sudionici u razvoju teritorijalnih strategija koje proizlaze iz lokalnih zajednica; naglašava da je važno u sve relevantne programe EU-a uključiti, kad je to moguće, poseban proračunski odgovor za preokretanje demografskih trendova te provesti procjene učinaka javnih politika na demografiju; naglašava činjenicu da bi teritorijalni pristup instrumentima EU-a kao što su održivi urbani razvoj, strategije lokalnog razvoja pod vodstvom zajednice ili integrirana teritorijalna ulaganja (ITU) mogao biti koristan alat koji se može upotrijebiti za očuvanje radnih mjesta i otvaranje novih, povećanje privlačnosti regije i poboljšanje pristupa uslugama na lokalnoj razini; uviđa da kružno gospodarstvo i biogospodarstvo imaju velik potencijal za revitalizaciju tih područja te poziva na prilagođenu tehničku pomoć za potporu lokalnim i regionalnim vlastima u osmišljavanju i provedbi tih strategija, među ostalim i primjenom participativnih metoda koje uključuju lokalne dionike, socijalne partnere i civilno društvo;
21.
ističe da je potrebno izraditi europski ruralni program za poboljšanje dostupnosti, privlačnosti i održiv razvoj ruralnih i udaljenih područja kako bi se postigao pozitivan učinak na neometano funkcioniranje lanca opskrbe i unutarnjeg tržišta; napominje da se dostupnost i privlačnost tih područja mogu poboljšati pristupom kapitalu za poduzetnike i MSP-ove te ulaganjima u inovacijske ekosustave kako bi se poduprlo stvaranje znanja i širenje tehnologije, kao i pružanjem visokokvalitetnih javnih i osnovnih usluga, digitalizacijom, među ostalim za mala poduzeća, osiguravanjem digitalnih inovacija i digitalne povezanosti te visokokvalitetnih prometnih usluga; smatra da bi lokalne i regionalne vlasti trebale utvrditi odgovarajuće pružanje usluga na najučinkovitiji mogući način te da bi se koncept „ruralnog testiranja” trebao koristiti za rješavanje specifičnih potreba ruralnih i udaljenih područja s naglaskom na provedbi politika i pronalasku adekvatnih rješenja;
22. ponavlja da prometna mreža može imati odlučujuću ulogu u rješavanju pitanja demografskih promjena i zaustavljanju depopulacije jačanjem povezanosti između ruralnih i urbanih područja, među ostalim ulaganjima u javni prijevoz i druge usluge mobilnosti u ruralnim područjima; u tom pogledu ističe važnost poboljšanja prometne infrastrukture, među ostalim održavanjem i revitalizacijom postojećih prometnih veza i osiguravanjem veza s mrežom TEN-T, koje su posebno važne u ruralnim, rubnim, otočnim i najudaljenijim regijama, podupiranjem prijelaza na održive i pametne prometne mreže i jačanjem interoperabilnosti prometnih sustava u okviru strategije održive i pametne mobilnosti;