C 15/114
HR
Službeni list Europske unije
12.1.2022.
srijeda, 19. svibnja 2021.
J.
budući da je Pariški sporazum prvi međunarodni ugovor kojim se izričito prepoznaje veza između klimatskog djelovanja i ljudskih prava, čime se omogućuje korištenje postojećih pravnih instrumenata povezanih s ljudskim pravima kako bi se države i privatna poduzeća potaknulo na smanjenje emisija; budući da u okviru Pariškog sporazuma nema konkretnih instrumenata za pozivanje državnih i korporativnih aktera na odgovornost zbog njihova utjecaja na klimatske promjene i ostvarivanje ljudskih prava;
K.
budući da je Europski sud za ljudska prava jasno utvrdio da različite vrste degradacije okoliša mogu dovesti do kršenja materijalnih ljudskih prava, kao što su pravo na život, privatni i obiteljski život te mirno uživanje doma, kao i do kršenja zabrane nečovječnog i ponižavajućeg postupanja;
L.
budući da je cilj pravedne klimatske politike rješavanje klimatske krize primjenom prava o ljudskim pravima kako bi se premostio jaz odgovornosti u klimatskom upravljanju upotrebom sudskih postupaka u području klimatskih promjena kako bi se države i korporativni akteri pozivali na odgovornost te kako bi se zajamčila njihova odgovornost za djelovanje u pogledu očuvanja prirode, kao krajnjeg cilja samog po sebi te radi omogućavanja dostojanstvenog i zdravog života sadašnjih i budućih generacija;
M. budući da je nekoliko nedovršenih sudskih predmeta utvrdilo povrede ljudskih prava i otvorilo put prema utvrđivanju odgovornosti nakon neuspjeha i izostanka djelovanja pojedinaca, država i korporativnih aktera u ispravljanju posljedica klimatskih promjena;
N.
budući da zbog sve intenzivnijeg tržišnog natjecanja u pogledu prirodnih resursa koje predvode privatna poduzeća, ponekad uz sudjelovanje vlade, mete progona postaju borci za zaštitu okoliša i autohtone zajednice koje nastoje zaštititi svoj tradicionalni teritorij na kojemu dolazi do okolišnog djelovanja;
O.
budući da posljedice klimatskih promjena na ljudska prava neće osjetiti samo najugroženije osobe, već i čitavo svjetsko stanovništvo; budući da najranjivije zajednice i zemlje koje uzrokuju najmanje onečišćenja i uništavanja okoliša najviše trpe izravne posljedice klimatskih promjena; budući da su brojke oboljelih i prerano preminulih zbog onečišćenja okoliša već sada tri puta veće od onih za AIDS, tuberkulozu i malariju zajedno, čime se ugrožava pravo na život, zdrav okoliš i čist zrak; budući da su prirodne katastrofe kao što su poplave, tropske oluje i duga razdoblja suše sve češće i imaju štetne posljedice za sigurnost opskrbe hranom u zemljama na jugu svijeta i za uživanje mnogih ljudskih prava;
P.
budući da je pravda u području okoliša dio socijalne pravde i budući da su učinci klimatskih promjena asimetrični i da su negativni učinci destruktivni za sadašnje i buduće generacije, posebno u zemljama u razvoju; budući da klimatske promjene snažno utječu na zemlje u razvoju i pogoršavaju postojeće socijalne i gospodarske nejednakosti, što dovodi do toga da ugrožene skupine nerazmjerno trpe posljedice njihovih negativnih učinaka;
Q.
budući da klimatske promjene sve više pridonose raseljavanju i migracijama, kako unutar država tako i preko međunarodnih granica; budući da je raseljavanje neizbježno za neke zajednice, kao što su one koje žive u područjima ugroženima dezertifikacijom, one koje se nalaze na Arktiku koji se brzo otapa, nastanjuju priobalna područja niske nadmorske visine i male otoke ili druge osjetljive ekosustave i rizične teritorije; budući da je od 2008. svake godine u prosjeku 24 milijuna ljudi raseljeno zbog katastrofalnih vremenskih nepogoda, i to većinom u trima najugroženijim regijama – supsaharskoj Africi, južnoj Aziji i Latinskoj Americi; budući da prema UNDP-u 80 % osoba raseljenih zbog klimatskih promjena čine žene; budući da sve veća pojava raseljavanja uzrokovanog klimatskim promjenama može predstavljati izravnu prijetnju ljudskim pravima, kulturi i tradicionalnom znanju pogođenog stanovništva te može imati znatan utjecaj na lokalne zajednice u zemljama i područjima u kojima se nastanjuju;
R.
budući da su ograničenja i zabrane kretanja zbog bolesti COVID-19 smanjila transparentnost i praćenje kršenja ljudskih prava te su pojačala političko zastrašivanje i digitalni nadzor, pri čemu su ograničile pristup pravosuđu i sposobnosti boraca za zaštitu okoliša, lokalnih aktera, autohtonih zajednica te ostalih da efektivno sudjeluju